frsrdg · GU04OSSE1 · 2007-01-01 00:00:00 — SAMMANFATTNING 2006/07:OSSE1 2006/07:OSSE1 SAMMANFATTNING Från delegation vid parlamentariska församling delegation vid parlamentariska församling överlämnar bifogade redogörelse för verksamheten inom den parlamentariska församlingen . SAMMANFATTNING 2006/07:OSSE1 2006/07:OSSE1 SAMMANFATTNING Verksamheten inom parlamentariska församling 2006 3 1 Framväxten av samarbetet inom 3 2 Den parlamentariska dimensionen inom 4 2.1 Församlingens sammansättning och verksamhet 4 2.1.1 Plenarsessioner och vintermöten 4 2.1.2 Det ständiga utskottet 4 2.1.3 Presidiet (byrån) 5 2.2 Partigrupperna och övriga grupperingar 5 3 Den svenska delegationen 6 4.2 Reformering av 8 4.3.1 Utskott I Politiska frågor och säkerhetsärenden 10 4.3.2 Resolutioner antagna av utskott I 10 4.3.3 Utskott II Ekonomi och miljö 10 4.3.4 Resolutioner antagna av utskott II 11 4.3.5 Utskott III Den mänskliga dimensionen, demokrati och de mänskliga rättigheterna 11 4.3.6 Resolutioner antagna av utskott III 12 5 Främjandet av fri journalistik 13 6 och jämställdhet 14 7 Församlingens bidrag till demokratisk utveckling 15 7.1 Församlingens ad hoc-arbetsgrupper 15 7.1.1 , och 15 7.2 Särskilda representanter 15 7.2.1 Församlingens särskilde representant för 16 9 Samarbete med andra organisationer och närområden 19 9.1 Samarbetet i 19 delegation till parlamentariska församling 21 Den parlamentariska församlingens och utskottens ledning 22 Verksamheten inom parlamentariska församling 2006 INNEHåLLSFöRTECKNING 2006/07:OSSE1 2006/07:OSSE1 INNEHåLLSFöRTECKNING 1 Framväxten av samarbetet inom Den parlamentariska församlingen i () inrättades 1991 då organisationen fick en fastare institutionell struktur. , i sin tur, har utvecklats ur ESK, den europeiska säkerhetskonferensen. Det europeiska säkerhetssamarbetet har institutionaliserats , då den s.k. slutakten undertecknades av de 35 ESK-ländernas statschefer vid ett toppmöte i . Slutakten omfattar tre områden, s.k. korgar, som behandlar säkerhetspolitiska frågor i den första korgen, ekonomi, forskning, teknologi och miljö i den andra korgen och de mänskliga rättigheterna och demokrati i den tredje korgen. ESK/hade stor betydelse för avvecklingen av det och demokratiseringsprocesserna i östra . verksamhet har utvecklats successivt i samband med toppmöten, ministermöten och möten inom den mänskliga och ekonomiska dimensionen. Utöver framtagandet av normer och stödet till en institutionell utveckling har krishantering blivit starka sida. spelade en alltmer aktiv roll. Det var händelseutvecklingen framför allt på som bidrog till att öppna möjligheter till agerande. Vid toppmötet i antogs en stadga för europeisk säkerhet. I denna fastslås operativa roll att förebygga och begränsa konflikter och att främja demokratisk utveckling. omfattar 56 medlemsländer. blev som senaste land medlem . Samarbetet med länder utanför det egna geografiska området regleras genom partnerskapsavtal. står för ett brett säkerhetsbegrepp som betonar samarbete. Det är viktigt att trygga parlamentarikernas möjlighet att delta i den internationella debatten om säkerhetspolitiken. De internationella organisationerna är viktiga redskap i kampen mot nya hot som internationell terrorism och organiserad brottslighet. 2 Den parlamentariska dimensionen inom 2 DEN PARLAMENTARISKA DIMENSIONEN INOM 2006/07:OSSE1 2006/07:OSSE1 1 FRAMVäXTEN AV SAMARBETET INOM 2.1 Församlingens sammansättning och verksamhet parlamentariska församling ska genom parlamentarisk dialog bidra till att utveckla och främja mekanismer som förebygger och löser konflikter samt utveckla och stödja demokratiska institutioner i medlemsländerna. Församlingen ska också utvärdera huruvida medlemsstaterna genomför mål. Målen för församlingens verksamhet anges i dess stadga. Administrativt är församlingen ett självständigt organ. Församlingen har avslutat sitt sextonde verksamhetsår. begränsades verksamheten huvudsakligen till en plenarsession och valövervakningsinsatser i nyetablerade demokratier i . har verksamheten expanderat i takt med att församlingen tagit på sig nya uppgifter. 2.1.1 Plenarsessioner och vintermöten I församlingens plenarsessioner och vintermöten deltar de nationella delegationerna från 56 medlemsländer. Församlingen har 320 ledamöter och lika många ersättare. Under sessionerna följer församlingen upp hur mål efterlevs, diskuterar teman som behandlas i och toppmöte samt granskar åtgärder som stöder demokratiska institutioners utveckling och en fredlig lösning av konflikter. En dialog med på regeringsnivå utgör en viktig del av sessionerna. Beslut i församlingens plenum fattas med majoritet. parlamentariska församling har tre fackutskott som motsvarar ESK:s tre korgar. Dessa sammanträder i samband med plenarsessionen och vid vintermötet. 2.1.2 Det ständiga utskottet Församlingens ständiga utskott är sammansatt av de nationella delegationernas ordförande, församlingens presidium och de tre utskottens presidier. Det ständiga utskottet föreslår dagordning för sessionen och tar ställning till aktuella politiska frågor mellan sessionerna. Det beslutar bl.a. vilka föreslagna tilläggsämnen som ska tas upp till debatt under sessionen och vilka fackutskott som ska bereda dessa. Beslut fattas enligt principen konsensus minus en. Enbart delegationsordföranden har rösträtt i det ständiga utskottet. sammanträdde det ständiga utskottet , och . 2.1.3 Presidiet (byrån) Församlingen leds av en president som väljs för ett verksamhetsår med möjlighet till omval en gång. Försök har gjorts att möjliggöra en treårig mandatperiod, men förslaget har inte fått tillräckligt stöd. I praktiken sitter presidenterna . eller presidium (byrå) består av presidenten och nio vicepresidenter som väljs . väljs tre nya vicepresidenter. Det finns möjlighet till ett omval. En vicepresident kan ingå i presidiet i högst . Presidiet samlas vanligtvis i utvidgad form och med deltagande av utskottens presidier för att förbereda rapporter och resolutionsutkast inför sessionen . Med ett relativt snabbt roterande presidentskap blir det sekretariatet som svarar för kontinuitet. Det har säte i (14 personer) och en filial i (2 personer). Församlingens högste tjänsteman är generalsekreterare (). Han har lett sekretariatet sedan starten och fick genom det ständiga utskottets beslut i 2005 fortsatt mandat . har sex officiella språk: engelska, franska, italienska, ryska, spanska och tyska. Församlingens dokument och uttalanden översätts till dessa språk. Tolkning på möten och konferenser sker också till dessa sex språk. 2.2 Partigrupperna och övriga grupperingar Inom församlingen verkar fem partigrupper: socialistgruppen, den konservativa gruppen, den liberala gruppen, vänstergruppen och den gröna gruppen. Grupperna har inga sekretariat. De får inte heller några finansiella bidrag från församlingen. Partigrupperna sammanträder i samband med de stadgeenliga mötena. Vid sessionerna förekommer även regionala möten. De nordiska delegationerna har sammanträtt en gång , men har kretsen utvidgats med de baltiska länderna. Detta skedde på svenskt initiativ och genomfördes första gången . var samordningsansvarigt och inbjöd kretsen till ett lunchmöte under sommarsessionen. 3 Den svenska delegationen 3 DEN SVENSKA DELEGATIONEN 2006/07:OSSE1 2006/07:OSSE1 2 DEN PARLAMENTARISKA DIMENSIONEN INOM Antalet delegater i de nationella delegationerna läggs fast i församlingens procedurregler. I OSSE-delegation ingår åtta ordinarie ledamöter och lika många ersättare som väljs av kammaren för en hel valperiod. Fram till riksdagsvalet ingick följande ledamöter: Ordinarie ledamöter: : , s , s , m , m , s , s , fp , fp , s , s , s , s , kd , kd Sermin Özürküt, v , v De svenska mandaten i församlingens utskott: Utskott I politik och säkerhet: , och . Utskott II ekonomi och miljö: och . Utskott III MR och demokrati: , och . Svenska delegater har valts till följande uppdrag av församlingen: har omvalts till vicepresident 20062009 och ingår därmed i församlingens presidium (byrå). Hon har dessutom ett uppdrag från församlingens president som särskild representant i genusfrågor. Hon leder församlingens arbetsgrupp för och ingår i en arbetsgrupp för . valdes till president för församlingen vid sommarsessionen och avgick som ordförande för det politiska utskottet. Hans särskilda uppdrag när det gäller konflikten i kvarstår. fortsätter som vice ordförande för det tredje utskottet. Därmed ingår hon i det utvidgade presidiet och i det ständiga utskottet ex officio. I frånvaro av utskottets ordförande ledde Wigström utskottets arbete i Brysssel. är vice ordförande för en arbetsgrupp som syftar till att stärka samarbetet mellan olika institutioner. Han ingår dessutom i en arbetsgrupp för . valdes följande åtta ledamöter och ersättare av kammaren för innevarande valperiod: Ordinarie ledamöter: : , s , s , m , m , s , s , m , m , s , s , s , s , c , c , fp , kd Utskottsfördelningen görs i samband med vintermöte. 4 VERKSAMHETEN UNDER 2006 2006/07:OSSE1 2006/07:OSSE1 4 VERKSAMHETEN UNDER 2006 Församlingens femtonde plenarsession hölls i på inbjudan av . Temat för sessionen var Stärkande av medborgarnas säkerhet i . Huvudresolutionen över temat antogs i plenum efter diskussion i utskotten. Ytterligare en resolution om kampen mot människohandel och pornografisk exploatering av barn antogs i plenum. tilläggsförslag till huvudresolutionen med påminnelse om medlemsländernas åtagande i och med antagandet av 2004 aktionsplan för jämställdhet antogs. Vintermötet hölls i . Utöver de sedvanliga förberedelserna för sommarsessionen arrangerades en debatt om nidteckningarna av profeten där och gjorde inlägg. I plenum ställde en fråga till politiska kommitténs ordförande om agerande för att förhindra upprättandet av temporära bordeller under i fotboll i . tog upp samma fråga under mötets slutplenar och beklagade att reglerna var sådana att som organisation inte kunde agera i frågan men att det inte fanns någon regel som förhindrade en diskussion. Det ständiga utskottet sammanträdde , samt . Det antog nya procedurregler som bl.a. innehöll fastställande av ett årligt höstmöte och den utvidgade byrån, nya arbetsuppgifter för utskottens vice ordföranden samt generalsekreterarens tjänstgöringstid. Presidiet höll sina sammanträden i anslutning till sessionen och vintermötet och sammanträdde dessutom i och i . Församlingen beslutar om sin egen verksamhet och budget. Verksamheten finansieras genom bidrag från medlemsländernas parlament. Församlingens budget 20062007 (budgetåret börjar ) uppgår till . Den svenska delegationens bidrag utgör , dvs. Ett medlemsland som inte erlagt sitt finansiella bidrag inom utsatt tid förlorar sin rösträtt vid församlingens voteringar. Fyra länder hade vid sessionens öppnande 2006 ännu inte betalat sina bidrag och kunde därmed inte rösta. Huvudtemat för årets session Stärkande av medborgarnas säkerhet i reflekterar utvecklingen och de viktiga förändringar som medlemsländer står inför. Medborgarnas säkerhet stärks och säkerställs genom att de mänskliga rättig- och friheterna respekteras, genom att rättsstatens principer tillämpas samt genom att en fungerande statsförvaltning garanteras, sade utrikesminister vid sommarsessionens öppnande. menade att den parlamentariska dimensionen i har ökat och att viktiga säkerhetspolitiska roll med dess fältverksamhet är det främsta redskapet för krishantering och konfliktförebyggande i regionen. Reformer för verksamheten förbereds, men för att dessa ska bli framgångsrika krävs att politiker på båda sidor om satsar på att utnyttja , den mest effektiva regionala säkerhetsorganisationen i . Mål och arbetssätt måste anpassas till dagens situation och till andra aktörers verksamhet. Frågan om reformering har pågått . Vid ministermötet i fattades beslut om en färdplan som skulle vara vägledande för arbetet . Vid årets ministermöte i fattades vissa beslut om stärkande och effektivisering av . Regeringssidans sätt att fatta beslut inom liksom organisationens brist på effektivitet har upprepade gånger kritiserats av församlingen. Man har påpekat nödvändigheten av att den konsensusregel som tillämpas måste ändras. Församlingen har också föreslagit att permanenta rådet ges ett formellt åläggande att ta ställning till församlingens resolutioner. Församlingens ansträngningar att öka sitt inflytande har gett vissa resultat. Möjlighet att följa och påverka ministerrådets verksamhet har avsett dels budget och därmed prioriteringar av organisationens verksamhet, dels behandlingen och uppföljningen av församlingens rekommendationer och deklarationer i ministerrådet. Församlingen har konsekvent arbetat för att förstärka parlamentariska dimension och krävt mer öppenhet inom . Relationerna mellan institutioner har därmed kommit i fokus. Genom inrättandet av församlingens kontaktbyrå i har man åstadkommit ökad dialog och informationsutbyte mellan institutionerna. Därutöver har församlingen en särskild arbetsgrupp för att stärka samarbetet mellan olika institutioner. Denna inrättades 2001 och leds av kongressledamoten (). Vid församlingens vinter- och höstmöten förs dialog mellan regeringssidan och församlingens olika institutioner. För att gå vidare med församlingens egna reformer, bl.a. förbättrade arbetsmetoder, framför allt vid vintermötet, tillsattes 2005 en arbetsgrupp för procedurfrågor som leds av den belgiska ledamoten . har fram till valet som president ingått i arbetsgruppen. Den lade fram förslag till ändrade procedurregler, vilka antogs av den ständiga kommittén vid höstmötet. I antog parlamentarikerna en resolution om Stärkande av roll och effektivitet som understryker vikten av att verksamhet anpassas till dagens säkerhetssituation. Vid sommarsessionen lade varje utskotts rapportör fram en resolution baserad på sin rapport över sessionens övergripande tema Stärkande av medborgares säkerhet inom . I tillägg till denna diskuterades i varje kommitté ett antal resolutioner vilka initierats av parlamentarikerna. 4.3.1 Utskott I Politiska frågor och säkerhetsärenden Första kapitlet i församlingens Brysseldeklaration Stärkande av medborgares säkerhet inom är baserat på FN:s stadga med fastställande av de grundläggande folkrättsprinciperna, vilka också utgör basen för . Församlingen välkomnar de stora framsteg som gjorts i Öst- och vad gäller demokrati och stabilitet och framhåller att olösta konflikter hindrar en sådan utveckling. Den välkomnar bildandet av organisationen för demokrati och ekonomisk utveckling som ett bra exempel på regionalt samarbete med syfte att stärka säkerhet och stabilitet. Församlingen pekar på varje stats egen suveränitet och vikten av att denna respekteras. Den framhåller vidare viktiga roll i fältmissionsarbetet och ger sitt fulla stöd till en snabb lösning på frågan om Kosovos framtida status. Parlamentarikerna betonar nödvändigheten av demokratisk kontroll av väpnade styrkor. De framhåller vikten av och uppmuntrar det viktiga arbete som utförs inom för att förhindra människohandel samt betonar att fokus framgent ska vara på den mänskliga dimensionen. Församlingen påminner om medlemsländernas åtaganden jämställdhetsplan. 4.3.2 Resolutioner antagna av utskott I Huvudresolutionen Stärkande av medborgares säkerhet i region I resolutionen framhålls vikten av att regionalt öka säkerheten och fortsätta bekämpningen av terrorism och narkotikahandel. Resolutionen tar upp den olösta konflikten om Transnistrien som ett hinder för fortsatta demokratiska utveckling. Resolution om stärkande av församlingens roll och effektivitet I texten uppmanas medlemsländer att anpassa verksamheten till dagens säkerhetssituation. 4.3.3 Utskott II Ekonomi och miljö I Brysseldeklarationens ekonomiska avsnitt framhålls vikten av ekonomiskt samarbete för att skapa stabilitet och säkerhet. Demokrati bidrar till ekonomisk tillväxt, stabilitet och säkerhet. Parlamentarikerna välkomnar de framsteg som gjorts, särskilt på och i södra för att främja regional ekonomisk integration, vilket leder till ökad säkerhet. Församlingen betonar betydelsen av kvinnors delaktighet i det ekonomiska livet. Vidare framhåller man att terrorism och organiserad brottslighet utgör allvarliga hot mot en positiv ekonomisk utveckling och säkerhet. Energisäkerhet är beroende av en jämn tillförsel av gas och olja. Församlingen stöder förslaget att arrangera en konferens i denna fråga. Man säger vidare att globaliseringen och resursbristen kan ha en negativ påverkan på länder vars ekonomier är under utveckling. Församlingen understryker vidare vikten av att finna alternativa energikällor. sägs att åtgärder för att stimulera ekonomin och förbättra energisäkerheten måste vidtas i beaktande av miljön, och man uppmanar länderna att anta Kyotoprotokollet. 4.3.4 Resolutioner antagna av utskott II Resolution om stärkande av säkerhet för medborgarna i Resolutionen föreslår ett aktionsprogram för riskhantering i säkerhetsfrågor. Resolution om illegal transport av små och lätta vapen och ammunition I resolutionen föreslår församlingen att en av små och lätta vapen och deras ammunition tas fram. Resolution om ett globalt varningssystem och eliminering av konsekvenser av naturkatastrofer Resolutionen föreslår att medlemsstater inrättar ett varningssystem. Resolution om stöd till social utveckling i Resolutionen uppmanar till en årlig rapport om hur medlemsländerna lever upp till sina åtaganden inom den mänskliga dimensionen. Resolution om global organisation av parlamentariker mot korruption Resolutionen påminner parlamentarikerna om deras roll i kampen mot korruption. Resolution om begränsad immunitet för parlamentariker för att stärka gott ledarskap, medborgares integritet och rättssäkerhet i I resolutionen uppmanas medlemsländerna att ha klara regler för upphävande av parlamentarisk immunitet. 4.3.5 Utskott III Den mänskliga dimensionen, demokrati och de mänskliga rättigheterna Brysseldeklarationens tredje avsnitt behandlar ett brett spektrum av frågor inom OSSE-staterna. Församlingen välkomnar det effektiva samarbetet mellan Kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) och Parlamentarikerförsamlingen (PA) vid valövervakningar men kräver att samarbetet ska genomföras i enlighet med beslutad arbetsfördelning. Parlamentarikerna uppmanar till utbildningsinsatser och lagstiftning för att eliminera hedersrelaterade brott som kränker de mänskliga rättigheterna. De kräver vidare att parlamentarisk kontroll av polis- och säkerhetsväsendet måste införas i alla medlemsländer. Församlingen uppmanar till ökat skydd för etniska minoriteter i medlemskretsen. Religions- och trosfrihet ska råda i och församlingen uppmanar medlemsstaterna att säkra yttrandefriheten och de grundläggande mänskliga fri- och rättigheterna. Uppförandekoden för fältpersonal ska efterlevas och stärkas. Alla former av våld och utnyttjande av barn måste bekämpas. Barnarbete och barnsoldater måste avskaffas. Ökat samarbete, aktionsplaner, utbildningsinsatser och nationella övervakningssystem föreslås för att åstadkomma detta. 4.3.6 Resolutioner antagna av utskott III Resolution om stärkande av medborgarnas säkerhet i Resolution om metoder att förbättra valövervakningar Resolutionen hänvisar till Washingtondeklarationen och bekräftar åtagandena i denna och till ministerrådets rekommendationer 2005 att särskild vikt ska ges till frågor och sätt att förbättra åtaganden vid valobervationer. Resolution om samarbete mellan det civila samhället och icke-statliga I resolutionen uppmanas till fördjupat samarbete. Resolution om kampen mot antisemitism och andra former av intolerans I resolutionen uppmanas till samarbete mellan medlemsländerna för att bekämpa diskriminering mot religiösa och etniska minoriteter och bekämpa spridningen av rasistiska och antisemitiska uttalanden via Internet. Resolution om resurser till I resolutionen föreslås ytterligare resurser. Resolution om parlamentarisk kontroll av säkerhets- och underrättelseorgan I resolutionen betonas att de nya säkerhetshoten kräver nytänkande för att bekämpas. uppmanas att tänka om i frågan om att hålla kvar fångar som misstänks för terrorism. 5 Främjandet av fri journalistik 4 VERKSAMHETEN UNDER 2006 2006/07:OSSE1 2006/07:OSSE1 4 VERKSAMHETEN UNDER 2006 Församlingens journalistpris instiftades 1996 för att främja organisationens arbete för demokrati och mänskliga rättigheter och de principer för fri journalistik som fastställdes genom Budapestdeklarationen . På grund av ett minskat antal sponsorer har utdelningen upphört . 5 FRäMJANDET AV FRI JOURNALISTIK 2006/07:OSSE1 2006/07:OSSE1 5 FRäMJANDET AV FRI JOURNALISTIK fick förnyat mandat som presidentens särskilda representant för genusfrågor. Uppdraget består i att rapportera om situationen inom , att stimulera dialogen om genusfrågor i organisationen och att utveckla en mer aktiv genusprofil för den parlamentariska församlingen. Representanten ska även i samarbete med organisera relevanta aktiviteter och ta initiativ till rapporter på området. Rapporten om genusbalansen i institutioner och fältmissioner (PA Gender Balance Report 2006) presenterades under plenarsessionen i . Tingsgård menade att rapporten är nedslående och att situationen inte har förbättrats nämnvärt . Även om av de anställda i institutioner är kvinnor så har de inga högre befattningar. Den största obalansen finns i chefsposterna på fältmissionerna där kvinnor är märkbart underrepresenterade. På PA:s möten och sessioner ligger kvinnodeltagandet stabilt lågt. Utvecklingen mot en jämställd församling är mycket långsam. Tingsgård framhöll vikten av nätverksarbete inom församlingen och uppmanade alla att stödja de kvinnliga kandidaterna till församlingens olika poster. Politisk handlingskraft krävs för att komma till rätta med problemet. Positiva åtgärder behövs för att öka kvinnornas andel inom organisationen. Under sommarsessionen i arrangerade och () ett informellt möte över temat Women in Security Politics Do Women Make a Difference. Detta var en uppföljning av ett PA-arrangemang i anslutning till om kvinnors status möte i . hänvisade till sin rapport om kvinnors status i . Såväl församlingens avgående president som årets fem kandidater varav endast en kvinnlig försäkrade mötesdeltagarna om sitt stöd för genusfrågor och betonade vikten av kvinnors delaktighet i församlingens arbete. 7 Församlingens bidrag till demokratisk utveckling 6 OCH JäMSTäLLDHET 2006/07:OSSE1 2006/07:OSSE1 7 FöRSAMLINGENS BIDRAG TILL DEMOKRATISK UTVECKLING 7.1 Församlingens ad hoc-arbetsgrupper uppgift är att bidra till en fredlig lösning av kriser och att förebygga konflikter. Olösta konflikter hotar stabiliteten. Instabiliteten inom eget område men även inom närområdena innebär ett hot mot säkerheten och välståndet i hela regionen. Parlamentarikerförsamlingens uppdrag är att bidra till diskussioner om säkerhetshot samt därigenom underlätta lösningen på låsta konflikter. Församlingen har tillsatt ett antal ad hoc-arbetsgrupper som behandlade , , och samarbetet med institutioner. leder församlingens ad hoc-arbetsgrupp för . Hon besökte området . Ett besök som planerats fick ställas in på grund av det politiska läget. Situationen i den georgiska utbrytarrepubliken är oförändrad. Arbetsgruppen besökte då man utvärderade det politiska läget före presidentvalet. Ett diskuterat seminarium i landet har ännu inte kunnat genomföras. Ett besök i genomfördes av arbetsgruppen då frågan om Transnistriens status diskuterades. med institutioner följer kontinuerligt organisationens arbete i . Församlingens president har rätt att utse församlingens medlemmar till s.k. särskilda representanter. hade församlingen sju särskilda representanter: som representant för konflikten i . . () som rådgivare i kampen mot människohandel. () som särskild representant för Medelhavsfrågor. Han efterträddes av . (). () som representant för frågan om ; () utsågs som representant för budget. () har utsetts som särskild representant för Öst- och .