frsrdg · GU04ER1 · 2007-01-01 00:00:00 — Församlingens underutskott om våld mot kvinnor i samarbete med den svenska Europarådsdelegationen arrangerade en utfrågning om familjerelaterat våld i . Den var ett första led i en tvåårig kampanj som startat för att bekämpa våld mot kvinnor. Utfrågningen inleddes av justitieminister . Bland ett 20-tal medverkande talade biträdande generalsekreterare om arbete på detta område. Våld mot kvinnor i nära relationer är ett allvarligt brott mot mänskliga rättigheter och strider mot grundläggande demokratiska värden. Våld mot kvinnor är ett samhällsproblem utan nationella gränser och måste motverkas på europeisk och internationell nivå. I har våld mot kvinnor uppmärksammats som en viktig politisk fråga . Trots detta ökar kvinnomisshandeln i . Utvecklingen är inte unik, även i andra europeiska länder ser man liknande tendenser. På inbjudan av den svenska Europarådsdelegationen och i samarbete med socialutskott arrangerade församlingens utskott för social-, hälsovårds- och familjefrågor ett seminarium om barnets rättigheter i . Bland andra medverkade socialminister och barnombudsmannen . Drottning avslutade seminariet. I programmet ingick även ett studiebesök på och . I anslutning till jämställdhetskonferens i besökte generalsekreterare . Ett samtal med talman ingick i programmet där den svenska Europarådsdelegationen medverkade. gästades församlingen av ordförande och vice ordförande , president och premiärminister , president , premiärminister , premiärminister , premiärminister , premiärminister , premiärminister , premiärminister , biträdande utrikesminister , FN:s generalförsamlings president , FN:s särkilda representant ang. våld mot kvinnor Yakin Ertürk, generalsekreterare , president , det ryska federationsrådets talman , den mexikanska senatens talman . utrikesminister i egenskap av ministerkommitténs ordförande samt utrikesminister och bitr. utrikesminister i samma egenskap informerade församlingen om verksamheten i ministerkommittén och svarade på frågor. 3 Den svenska representationen 3 DEN SVENSKA REPRESENTATIONEN 2006/07:ER1 2006/07:ER1 3 DEN SVENSKA REPRESENTATIONEN session hade anmält följande valda ombud och ersättare till församlingen och dess organ. (), delegationens ordförande (m), delegationens vice ordförande Ordföranden företräder delegationen i det ständiga utskottet. Dessutom ingår de politiska gruppernas ordförande ex officio i det ständiga utskottet. Det ständiga utskottet har fullmakt att besluta på församlingens vägnar då denna inte är samlad. Ombuden och ersättarna var fördelade på församlingens tio fackutskott. I fackutskotten, vilka sammanträder såväl under som mellan församlingens plenarmöten, bereds ärenden som församlingen har att besluta om. Utgående från utskottens betänkanden och förslag antar församlingen rekommendationer till ministerkommittén, resolutioner, yttranden och direktiv. Flertalet utskott har tillsatt underutskott, vilka i många fall är permanenta från session till session. Vidare kan ad hoc-utskott utses för en särskild fråga. års session var ombuden och ersättarna fördelade på församlingens utskott och underutskott på sätt som anges nedan (ersättare i utskott inom parentes): Ständiga utskottet (består av delegationsordföranden): , (som ordförande i vänstergruppen, UEL) Politiska utskottet: , , (som ordförande i vänstergruppen) (, ) för : () för externa relationer: () Utskottet för juridiska frågor och mänskliga rättigheter: , Ertsborn (, ) för mänskliga rättigheter: (Ertsborn) om minoriteters rättigheter (bildat ): (Ertsborn) Utskottet för ekonomi och utveckling: , Högmark (, ) för internationella ekonomiska relationer: (Högmark) för utveckling av turistnäringen: Högmark Utskottet för social-, hälsovårds- och familjefrågor: , tredje vice ordförande, (Ertsborn, ) för barnfrågor: , ordförande () Utskottet för migrations-, flykting- och befolkningsfrågor: , andre vice ordförande, ( Ertsborn, ) för migrationsfrågor: () för flyktingfrågor: , vice ordförande Utskottet för kultur, vetenskap och utbildning: , (Högmark, ) för vetenskap och etik: , ordförande för mediefrågor: () för kulturarv: Högmark Utskottet för miljö- och jordbruksfrågor samt lokala och regionala ärenden: Högmark, (, ) för hållbar utveckling: för lokal och regional demokrati: Högmark för jordbruks- och livsmedelsfrågor: Högmark () Utskottet för jämställdhet mellan könen: , (, ) om våld mot kvinnor: , ordförande, () för jämlikt deltagande i beslutsfattande: () för människohandel: () Utskottet för procedurfrågor och immunitet: , tredje vice ordförande () Utskottet för granskning av medlemsländernas uppfyllande av sina åtaganden (granskningsutskottet; medlemmarna utses av partigrupperna): Vidare har delegaterna ingått i ad hoc-utskott enligt följande: Ad hoc-utskottet för ordförande i (): () Ad hoc-utskottet för genomförande av paragraf 5 i resolution om konflikten i Nagorno , som hanteras av : Ah hoc-underutskottet för organisering av en rundabordskonferens om den politiska situationen i under resolution (2004): Ad hoc-underutskottet om demokratiforum: , Ad hoc-utskottet för övervakning av folkomröstningen i : , 1 Den socialistiska gruppen (, SOC) 186 medlemmar: , , , , , , 2 Det (Group of Peoples Party, EPP/CD) 184 medlemmar: Högmark, 3 Alliansen för liberaler och demokrater () 103 medlemmar: , Ertsborn. 4 Den förenade europeiska vänstern (Group of the Unified European Left, UEL) 34 medlemmar: , ordförande 5 Den europeiska demokratiska gruppen () 84 medlemmar: Dessutom fanns 29 delegater som inte tillhör någon partigrupp. De politiska styrkeförhållandena i församlingen påverkar sammansättningen av sessionernas talarlistor samt de bidrag partigrupperna får via församlingens budget. 4 Huvudområden för församlingens verksamhet 4 HUVUDOMRåDEN FöR FöRSAMLINGENS VERKSAMHET 2006/07:ER1 2006/07:ER1 4 HUVUDOMRåDEN FöR FöRSAMLINGENS VERKSAMHET 4.1 Granskning av hur medlemsländerna uppfyller sina åtaganden Församlingen har redan innan blev medlem följt utvecklingen i landet. granskades landets åtaganden. Parlamentsvalet i genomfördes på ett sätt som föranledde kritik av de internationella valobservatörerna som i sin tur uppmärksammades av församlingen. Jämfört med presidentvalet hade framsteg gjorts men valet höll dock inte internationell standard. Problem förekom bl.a. med rösträkningen i vissa valkretsar, inskränkning av mötesfrihet inför valet och myndighetschefers inblandning i valkampanjen. Vid januarisessionen beslutade församlingen att observera fyllnadsvalet i och först därefter besluta om konsekvenser för de azeriska delegaternas ackreditering (dok. 10807, res. Vid junisessionen var en rapport om den demokratiska utvecklingen i (dok. 10959, res. 1505) på församlingens dagordning. Parlamentarikerna förde fram en lista på nödvändiga förändringar. Bland annat krävdes att inför valet myndigheter fullt ut samarbetar med . Församlingen beslutade att fortsätta övervakningen av landet. Bosnien och anhöll om medlemskap 1995. förberedelser blev landet medlem i . Den första granskningsrapporten om Bosnien och presenterades 2004. Landets väg tillbaka till ett normalt och stabilt samhälle har visat sig lång. Enligt består Bosnien och av en muslimsk-kroatisk federation och en bosnisk-serbisk republik. Det allmänna valet i Bosnien och bedömdes motsvara internationell standard, och landet hade därmed tagit ett positivt steg på väg mot att uppfylla sina åtaganden som medlem i . lämnade en lång lista med krav på förändringar som förutsättning för medlemskap. Bland annat krävdes att Bosnien och fullt ut följer och förbinder sig att lösa interna och internationella konflikter på ett fredligt sätt. Vidare krävdes att landet ska samarbeta med den internationella krigsförbrytartribunalen och utlämna de personer som anklagas för krigsförbrytelser. har redogjort för en positiv men alltför långsam utveckling. Medan nästan en miljon flyktingar har återvänt till sina hem återstår det att klarlägga tusentals försvunnas öden. Flera av de åtaganden som landet gjort återstår att förverkliga. Vid junisessionen debatterade församlingen en rapport om en konstitutionell reform i Bosnien och (dok. 10982, res. Församlingen uppmanar till nya initiativ för att reformera landets konstitution och minska vikten av etnisk representation. Reformarbetet bör startas efter valet . En ny konstitution bör antas senast och bör anlitas i konstitutionsreformen. Vid januarisessionen 2006 utvärderade församlingen de framsteg som gjort (dok. 10779, res. Utvecklingen i granskades senast då församlingen ansåg att långt ifrån levde upp till sina åtaganden och skyldigheter som medlem av . Två genomförda val, som generellt bedömts som fria och rättvisa, hade lagt en grund för landets utveckling efter rosornas revolution. En reform av polisväsendet, bekämpning av korruption samt åtgärder som resulterat i ökad religionsfrihet välkomnades. Församlingen ansåg dock att situationen i borde stabiliseras. Krav ställdes bl.a. på tidsramar för att underteckna och ratificera centrala Europarådskonventioner. Församlingen rekommenderade konstitutionella reformer och ansåg att den gällande 7-procentströskeln till parlamentet bör sänkas för att skapa förutsättningar för ett pluralistiskt och representativt parlament efter nästa val. Äganderätts- och ersättningsfrågor efter konflikterna behöver lösas genom lagstiftning. Vidare krävdes reformering av polis- och domstolsväsen, åtgärder för att förbättra förhållandena i fängelserna samt effektivisering av kampen mot korruption. I den antagna resolutionen påminner församlingen att myndigheterna måste visa att deras agerande motsvarar principerna för demokrati, rättsstatlighet och respekt för de mänskliga rättigheterna. Församlingen uppmanar på nytt att utan dröjsmål ratificera ett antal konventioner och vidta åtgärder för att stärka de demokratiska institutionerna, fullfölja reformerna inom rättsväsendet och stärka skyddet av de mänskliga rättigheterna. Konflikterna i och ska lösas fredligt. medlemsländer uppmanas att bistå med finansiella resurser för att genomföra den handlingsplan för som ministerkommittén utarbetat. Församlingen avser att fortsätta granska hur lever upp till sina åtaganden inom . 4.2.1 Uppföljningen av det tredje toppmötet Vid junisessionen debatterade församlingen genomförandet av det tredje toppmötets beslut (dok. 10958, 10868, 10971, rek.1756, rek. 1758) och slog fast att system för skydd av de mänskliga rättigheterna och dess effektivitet förblir en central fråga. Parlamentarikerna förespråkar öppenhet i övervakningen av medlemsländernas åtaganden. Enligt församlingen bör normskapande funktion utnyttjas för att skapa ett verkligt alleuropeiskt rättsligt område genom att harmonisera lagar i . Parlamentarikerna uppmärksammar också behovet av normer och praxis när det gäller politiska val. Förbindelserna med EU fortsätter att vara en prioriterad fråga. Församlingens egna befogenheter kommer ständigt upp i debatter. Parlamentarikerna pekar på behovet av att utvärdera toppmötets resultat i en bred europeisk krets sammansatt av institutioner och organ samt frivilligorganisationer. Församlingen vill också vara med om att bestämma över formerna för ett nytt organ, Forumet för demokratins framtid. 4.2.2 Misstänkta hemliga häktningar och olagliga mellanstatliga fångtransporter Nyheter om CIA:s hemliga förhörscentraler för terrormisstänkta och hemliga förflyttningar mellan läger har skapat internationell oro. medlemsländer hade pekats ut som länder som haft hemliga fängelser där håller fångar utan rättigheter. Församlingens granskning har letts av den schweiziska ledamoten som utsetts till det juridiska utskottets rapportör i frågan. Vid januarisessionen presenterade en rapport för församlingen som antog ett uttalande där alla medlems- och observatörsstater, EU och internationella organisationer uppmanas att samarbeta fullt ut när det gäller undersökningen. medlemsstater har åtagit sig att efterleva om de mänskliga rättigheterna. Om misstankarna om fängelsernas existens visar sig vara riktiga handlar det om brott mot konventionen. Syftet med granskningen är dock att enbart söka efter sanningshalten i uppgifterna. Det handlar ingalunda om att vidta sanktioner mot ett eller flera länder. Vid junisessionen debatterades Martys andra rapport om CIA:s illegala fängslanden och transporter av misstänkta terrorister (dok. 10957, rek. 1754, res. Som väktare av de mänskliga rättigheterna är det församlingens plikt att på internationell nivå slå larm när de mänskliga rättigheterna ignoreras eller när internationella normer undermineras. Församlingen har ett åtagande att förhindra och bekämpa terrorism men måste den klart ta avstånd när det gäller de många och systematiska kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begåtts under kriget mot terrorismen. har använt det nya rättsliga begreppet fiendekombattant och rendition som inte förekommer i folkrätten. Enligt församlingen är det fel att misstänkta terrorister har berövats sina grundläggande rättigheter och rätten till att få sin sak domstolsbeprövad. De har nekats advokathjälp och rättegång och har frihetsberövats utan tidsgräns. Församlingens huvudsyfte med granskningen är att förhindra att liknande kränkningar förekommer . Medlemsländerna uppmanas till effektiva åtgärder så att illegala fångtransporter inte tillåts på medlemsländernas territorium eller i deras luftrum. I sitt debattinlägg sade att hon stöder rapporten. Hon påpekade att har spelat en aktiv roll för att undersöka omständigheterna kring utvisningen till av och som skedde med hjälp av CIA. Den internationella kritiken av agerande var berättigad, menade . Vid januarisessionen debatterade rapport om kränkningar mot de mänskliga rättigheterna begångna av totalitära kommunistiska regimer (dok. 10765, res. Rapporten väckte stor internationell uppmärksamhet men den föreslagna rekommendationen som skulle förplikta ministerkommittén att ta ställning fick inte två tredjedels majoritet bland parlamentarikerna. inledde genom att betona att det var hög tid för att tydligt ta ställning angående de brott mot de mänskliga rättigheterna som begåtts av totalitära kommunistregimer och att ge offren upprättelse. Detta hade ännu inget internationellt organ gjort. Församlingen slår fast att totalitära kommunistregimer, i under och fortfarande på andra håll i världen, karakteriserats av omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. Brotten motiverades av klasskamp och proletariatets diktatur. I den antagna resolutionen fördömer församlingen kraftfullt dessa kränkningar. Brotten består av mord på och avrättningar av individer och grupper, dödsfall i koncentrationsläger, svält, deportationer, slavarbete och andra former av fysisk massterror. De totalitära kommunistregimernas fall i har inte alltid följts av internationella undersökningar av de brott regimerna begått. De ansvariga för brotten har inte förts inför rätta av det internationella samfundet, vilket var fallet med de brott som begicks under nazismen. Detta har medfört att medvetenheten om brott begångna av de totalitära kommunistregimerna är svag. Församlingen uppmanar det internationella samfundet att tydligt ta ställning. Ökad kunskap och medvetenhet om dessa brott behövs som vägledning till ungdomar. Moraliskt ställningstagande och fördömande av brotten spelar en viktig roll i utbildningen av unga generationer. Kunskap är en av förutsättningarna för att undvika liknande brott , och ett tydligt ställningstagande av det internationella samfundet kan vara vägledande för de ungas agerande framöver. Offren eller deras anhöriga förtjänar medkänsla, förståelse och erkännanden för sina lidanden understryker församlingen. Totalitära kommunistregimer är fortfarande aktiva i vissa delar av världen där de fortsätter att begå brott. Församlingen fördömer alla dessa brott. med mänskliga rättigheter och rättsstatlighet som grundläggande värderingar är väl placerat för en debatt om kommunismens brott. Dessutom är alla tidigare europeiska kommunistländer, med undantag av , nu medlemmar i . Församlingen uppmanar kommunistiska eller postkommunistiska partier som inte omprövat kommunismens och sin egen historia att göra så, att klart ta avstånd från brotten och att utan tvetydighet fördöma dem. Församlingen anser att denna tydliga position kommer att bana väg för ytterligare försoning. Å vänstergruppen vägnar uppmanade att avvisa rapporten. Det innebar inte att vänstergruppen ifrågasatte att massiva brott begåtts av kommunistregimer liksom av andra regimer. Anledningen var att rapporten använde förbrytelserna som skäl för att angripa, marginalisera och även kriminalisera en ideologi och en politisk rörelse vars mål var motsatta till dessa brott. Rapporten gjorde inte skillnad mellan brott begångna av regimer med kommunistisk stämpel och kommunismen som en ideologi. Denna sammanblandning var avsiktlig, menade och tillade att många kommunister har kämpat för demokrati och mänskliga rättigheter. Vänstergruppen var enhällig i sitt stöd när det gällde värderingar. reflekterade i sitt debattinlägg över betydelsen av de beskrivningar över kommunistregimers brott som lagts fram under debatten och sina egna minnen. Han gladde sig över den utveckling som pågår i de nya demokratierna i . Eftersom rekommendationen inte fick tillräckligt stöd i församlingen ställde senare en skriftlig fråga till ministerkommittén med krav på att den tar ställning till de kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begicks av totalitära kommunistiska regimer. Fördömandet är viktigt med hänsyn till respekten för offren och deras familjer samt för att liknande brott ska undvikas . I sitt svar fördömer ministerkommittén brott begångna av kommunistiska regimer. Dröjsmålet med svaret till skriftliga fråga visar att fördömandet av kränkningar av de mänskliga rättigheterna begångna av totalitära kommunistiska regimer fortsätter att vara en känslig fråga. Vid oktobersessionen anordnade församlingen en brådskande debatt om Libanonkrisen (dok. 11056, res. 1520) med som rapportör. Församlingen beklagar de tragiska händelserna och det stora antalet döda i och sedan inlett sin militäroffensiv. Krisen i var den värsta sedan inbördeskrigets slut. Motsättningarna mellan de båda lägren har fördjupats under krisens gång. Församlingen fördömer både Hizbollahs terroristverksamhet och våldspolitik och oproportionerliga användande av våld. Många oskyldiga medborgare har blivit offer för båda sidors godtyckliga attacker mot civila mål. Församlingen välkomnar det internationella samfundets ansträngningar för att få slut på fientligheterna, särskilt antagandet av resolution av FN och placering av en internationell fredsstyrka i . Parlamentarikerna fastslår att en politisk dialog är avgörande för framtid och efterlyser en möjlighet att starta en dialog mellan representanter för regionens parlament samt även med länder som inte direkt berörs av konflikten. Det behövs internationellt stöd för att åstadkomma stabilare statliga strukturer i och garantera säkerheten i hela . Församlingen vill starta en process i syfte att på parlamentarisk nivå sprida värden och normer i regionen. Den föreslagna resolutionen antogs enhälligt. Vid januarisessionen debatterade församlingen situationen i inför presidentvalet (dok. 10806, 10814, rek. 1734, res. Församlingen har följt utvecklingen i då landet ansökte om medlemskap i . Parlamentarikerna är djupt besvikna över att inte gjort framsteg för att uppfylla krav för medlemskap. Ansvaret för detta misslyckande ligger helt på den nuvarande regimen, menar församlingen. Det är mycket oroande att Lukasjenkas regim inför presidentvalet fortsatte att skapa hinder för den politiska oppositionen. Församlingen påminde också om att folkomröstningen , som gjorde det möjligt för Lukasjenka att kandidera till presidentposten, för tredje gången bröt mot vitrysk lag och standard. I linje med ambition att höja profilen i genom att bidra till en demokratisk utveckling i landet föreslår församlingen bl.a. att ministerkommittén öppnar ett informationskontor i och en skola för politiska studier antingen i eller i ett grannland. Vidare föreslås åtgärder som underlättar vitryska ungdomars möjlighet att besöka medlemsländer. Vid aprilsessionen upprepade församlingen sin oro över den politiska utvecklingen i efter presidentvalet (dok. 10890, rek. 1745, res. Församlingen fördömde det odemokratiska förfarandet vid presidentvalet och den våg av hotelser, våld och förföljelse som drabbat vitryska demokratiska krafter både före, under och efter valet. Valet ansågs inte vara fritt och rättvist. Valresultatet återspeglar inte det vitryska folkets faktiska vilja. Ett flertal demonstranter och praktiskt taget alla oppositionsledare hade häktats eller utsatts för trakasserier efter valet. Det är dock viktigt att fortsätta ge stöd åt det civila samhället i och verka för en demokratisering. Den rådande situationen i föranleder inte någon förändring i församlingens politik gentemot landet, och ansökan för särskild gäststatus är inte en aktuell fråga i församlingen. anordnade församlingen i samarbete med det tjeckiska parlamentet en konferens om . I sitt öppningstal uppmanade församlingens president medlemsländer att stärka stödet för demokratiska krafter och göra slut på det vitryska folkets internationella isolering. 4.2.6 Behovet av större öppenhet i vapenhandel Vid sitt möte i debatterade det ständiga utskottet en rapport om behovet av större öppenhet vid vapenhandel (res. 1524, dok. 11079, 11080). Trots ökat internationellt samarbete och framsteg som gjorts för att skärpa nationella normer och regler fortsätter vapenhandeln att vara ett affärsområde som präglas av hemlighetsmakeri. Det är omöjligt att granska handelsvägar och få reda på vem som slutligen kommer att använda vapnen. I resolutionen förespråkas största möjliga öppenhet kring vapenhandeln som en förutsättning för att säkra ansvarsutkrävande och skyddet av de mänskliga rättigheterna, som i sin tur bidrar till att förhindra konflikter. 4.3 Juridiska frågor och mänskliga rättigheter 4.3.1 Bristande verkställighet av domar Vid höstsessionen debatterades en återkommande rapport om verkställigheten av domar (dok. 11020, rek. 1764, res. Utdragna rättegångsförfaranden i vissa länder underminerar skyddet för andra grundläggande rättigheter. Församlingen har studerat verkställigheten av domar i , , , och där stora strukturella tillkortakommanden i den rättsliga organisationen och processen vållat bekymmer. Dessa strukturella brister orsakar ett stort antal upprepade kränkningar av rättigheter som garanteras av och innebär ett allvarligt hot mot rättssäkerheten. Det europeiska konventionssystemets effektivitet sätts ur spel när medlemsländerna inte respekterar beslut. En internationellt uppmärksammad dom är fallet Ilascu mot och som väntar på sin lösning. har en viktig roll för att övervaka domarnas verkställande. Församlingen uppmanar de nationella parlamenten att inrätta mekanismer för att övervaka verkställigheten av domar. Församlingen efterlyser också inhemska mekanismer för snabb verkställighet av domarna. Med anledning av dessa ställningstaganden har församlingens president i ett brev till de europeiska parlamenten föreslagit nationella mekanismer för att granska efterlevnaden av domar. Den svenska delegationen har frågat om utrikesutskottet och anser att får tillräcklig insyn i hur uppfyller sina förpliktelser. Delegationen har också efterlyst utskottens uppfattning om behovet att förbättra insyn i dessa frågor. 4.3.2 EU:s myndighet för grundläggande rättigheter EU:s planer på att skapa en ny myndighet för grundläggande rättigheter har väckt frågan om det inte innebär en överlappning eller underminering av verksamhet. Församlingen debatterade ärendet återigen vid aprilsessionen (dok. 10894, rek. 1744, res. Församlingen framhåller att förvärvat insikt och erfarenhet om skyddet av de mänskliga rättigheterna.