frsrdg · GU04JO1 · 2007-01-01 00:00:00 — hade emellertid psykologen vid BUP utfört en utredning av D. Det framgår även att BUP vände sig till förvaltningen med ett brev i vilket man, i anledning av planerad medicinsk behandling av D., frågade hur D:s aktuella sociala situation såg ut. Av nämndens remissyttrande framgår att det, uppenbarligen på förvalt- ningens initiativ, hölls ett möte vid vilket D:s skolpsy- kolog samt företrädare för förvaltningen och BUP var närvarande. Anled- ningen till mötet var att förvaltningen ville få en redogörelse för resultatet av BUP:s utredning. BUP överlämnade ett summariskt remissvar men man överenskom att BUP skulle inkomma till förvaltningen med ett mer utförligt utlåtande. upprättade en överläkare vid ett re- missvar, som ställdes till vid förvaltningen. Den handlingen kom in till förvaltningen . Det hade givetvis varit lämpligt att förvaltningen tillställde R.B. en kopia av remissvaret när det kom in från BUP. Att så inte skedde synes dock främst bero på ett misstag i det avseendet att förvaltningen felaktigt utgick från att 2 006 /0 7:J O1 redan hade fått del av handlingen vid hans egen tidigare kontakt med BUP. Det kan konstateras att någon barnavårdsutredning inte pågick varken vid det tillfälle då förvaltningen remitterade D. till BUP för behandling eller när förvaltningen åter kontaktade BUP för att få information. Syftet med remissen synes främst ha varit att hjälpa D. att få nödvändig medicinsk behandling. Den åtgärden har således varit av stödjande slag och kan anses ha vidtagits inom ramen för D:s pågående ären- de vid förvaltningen. Mycket talar för att syftet med kontakten var ett annat, nämligen att inhämta uppgifter för att få underlag för be- dömningen av om det var nödvändigt med nya åtgärder för D. Det kan med fog ifrågasättas om inte detta var en utredningsåtgärd som borde ha vidtagits inom ramen för en formell utredning enligt 11 kap. 1 och 2 §§ socialtjänstla- gen. Det kan emellertid inte uteslutas att förvaltningens syfte med kontakten främst var att följa upp det pågående ärendet och att R.B. hade samtyckt till detta. Jag finner det inte meningsfullt att utreda saken ytterligare utan nöjer mig med att erinra nämnden om vikten av att ha stöd i rättsligt hänseende för de åtgärder som vidtas. Det som har kommit fram ger även i övrigt anledning att något kommente- ra de berörda myndigheternas arbete och samverkan rörande D. Av utred- ningen framgår att det har funnits en omfattande problematik rörande D. Sko- lan, och har inom sina olika områden arbetat för att bistå honom. Myndigheterna har därvid samarbetat med R.B., och även med var- andra. Detta ligger i linje med hur de skall arbeta. Förutsättningarna för sam- arbete begränsas emellertid av de regler om sekretess som finns. Såvitt fram- går av utredningen har R.B. varit införstådd med pojkens svårigheter och han har även varit väl medveten om det omfattande arbete som de olika myndig- heterna har bedrivit för att bistå familjen. Däremot synes det som om han för egen del inte i alla skeden har varit helt införstådd med hur myndigheterna har arbetat. Utifrån nämndens remissvar har jag inte anledning att anta annat än att de berörda myndigheterna har ansett att de har haft vårdnadshavarens samtycke när det gäller arbetet och informationsutbytet. Mot den bakgrunden har jag inte funnit skäl att göra något särskilt uttalande rörande vad som har förekommit. Jag vill avslutningsvis i denna del påpeka att förvaltningens journalanteck- ningar är bristfälliga och att det av dessa inte går att avgöra bl.a. vilka kontakter som har förekommit mellan förvaltningen och BUP. Jag vill därför erinra nämnden om bestämmelserna om dokumentation i 11 kap. 5 § socialtjänstlagen. 2 006 /0 7:J O1 Fråga om en socialförvaltning, under åberopande av ett förtryckt medgivande i en ansökan om bistånd, har varit berättigad att inhämta vissa uppgifter om den enskildes ekonomiska förhållanden trots att uppgifterna inte hade någon betydelse i ärendet (Dnr 299-2005) I en anmälan till JO framförde Å.S. klagomål mot stadsdels- nämnd i . anförde därvid bl.a. följande. Han är synskadad och har haft ledsagarservice . Ledsagarservicen är inte avgiftsbelagd. Hans ekonomi har ändå utretts av stadsdelsförvaltningen, och detta har skett utan att förvaltningen hade träffat någon överenskommelse med honom om det. fogade till sin anmälan bl.a. en skrivelse till honom från stadsdelsförvaltning. I den anfördes bl.a. följande. Inkomstuppgifter för avgiftsberäkning inom äldreomsorgen för Din avgift för äldreomsorg beror dels på dina inkomster, boendekostnad och dels på hur mycket hjälp du får. har inhämtat uppgifter om garantipension, tilläggspen- sion, boendekostnad och bostadstillägg från samt in- komst av kapital från . Dessa uppgifter finns redovisade på bak- sidan av detta papper Vi ber dig kontrollera dessa uppgifter och komplettera med eventuellt andra inkomstuppgifter på svarsblanketten. En tjänsteman vid JO:s expedition inhämtade inledningsvis upplysningar per telefon från biträdande avdelningschefen , beställaravdelningen, stadsdelsförvaltning i . uppgav bl.a. följande. Ledsagarservice upp till ett visst antal timmar är av- giftsfri för personer som är synskadade. får bistånd i form av ledsagar- service enligt socialtjänstlagen och betalar ingen avgift för insatsen. En skri- velse angående avgiftsberäkning skickades ut till alla personer som hade hjälpinsatser. Skrivelsen skulle inte ha skickats till Å.S. eftersom ledsa- garservicen i hans fall är avgiftsfri. Handläggaren kommer att ta kontakt med Å.S. i anmodades därefter att inkomma med utredning och yttrande. Yttrandet skulle bl.a. behandla frågan om på vilken grund uppgifter hade inhämtats från och . I sitt remissvar anförde nämnden följande. När den enskilde ansöker om hjälpinsatser enligt socialtjänstlagen (SoL) skrivs en ansökan. På ansökningsblanketten finns följande text inskriven: Jag medger att stadsdelsförvaltningen får hämta uppgifter om inkomster och bi- drag från , och . Uppgifter i samband med utredning och beslut kommer att registreras i stads- delsförvaltningens dataregister. Avgift uttages enligt fastställd taxa. 2 006 /0 7:J O1 bliven betalning uttages dröjsmålsränta över gällande diskonto från och med förfallodagen. När ansökan är underskriven av den enskilde har samtycke för stadsdels- förvaltningen att inhämta inkomstuppgifter givits. En uppdatering av datasystemet sker i början av . Ett brev skickas då ut till alla personer som finns registrerade som ärenden enligt SoL i hela staden via äldreberedningens kansli. Den enskilde ombeds att kontrollera uppgifterna samt eventuellt göra kompletteringar. Detta för att korrekt avgift ska debiteras. Tyvärr kan systemet inte urskilja personer som inte får någon avgift, bre- vet går ut till alla personer som har någon form av insats enligt SoL. När den enskilde ansöker om hjälpinsatser enligt socialtjänstlagen ges samti- digt samtycke att inhämta inkomstuppgifter i och med att ansökan skrivs under. Systemet kan inte urskilja personer som inte får någon avgift. Förvalt- ningens yttrande överlämnas som svar. Till sitt yttrande hade Å.S. fogat vissa hand- lingar. Föredraganden inhämtade vissa kompletterande upplysningar per telefon från , som uppgav bl.a. följande. I samband med att skrivelsen angående avgiftsberäkning skickas ut till personer som har hjälpinsatser enligt socialtjänstlagen, vilket sker i början av , inhämtas även vissa uppgif- ter om den enskildes ekonomiska förhållanden från andra myndigheter. Detta sker centralt genom datasystemet. Datasystemet kan inte urskilja de personer som inte skall erlägga någon avgift för insatsen. JO inhämtade från stadsdelsförvaltningen Å.S:s ansökan om ledsagarservi- ce som är daterad , förvaltningens utredning och beslut av samt Å.S:s ansökan om ledsagarservice, som synes ha kommit in till förvaltningen , förvaltningens utredning som är undertecknad och dess beslut av . I ett beslut anförde JO följande. har haft ledsagarservice . Han erhöll tidigare ledsagarservice som en insats enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), men en ansökan om fortsatt insats enligt LSS avslogs . Han beviljades i stället ledsagarservice som bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:453), SoL. I en ansökan som var daterad ansökte Å.S. om fortsatt bistånd i form av ledsagarservice med samt utökad ledsagarservice med upp till . Å.S:s ansökan beviljades för tiden genom ett beslut . om fortsatt bistånd i form av ledsagarservice med . Ansökan beviljades för tiden genom ett beslut . 2 006 /0 7:J O1 Enligt 8 kap. 1 § första stycket SoL får kommunen ta ut skälig ersättning för vissa stöd- och hjälpinsatser. I är ledsagarservice av- giftsfri upp till ett visst antal timmar för personer som är synskadade. Fråga uppkommer om stadsdelsförvaltningen har varit berättigad att i bör- jan av 2005 från och inhämta uppgifter rörande Å.S:s ekonomiska förhållanden. har i sitt yttrande anfört bl.a. följande. När den enskilde ansöker om hjälpinsatser enligt Socialtjänstlagen ges samti- digt samtycke till att inhämta inkomstuppgifter i och med att ansökan skrivs under. Systemet kan inte urskilja personer som inte får någon avgift. Vad gäller det medgivande till externa kontakter som Å.S. skall ha lämnat vill jag anföra följande. ansökte om bistånd använde han en blankett som förvaltningen tillhandahåller. I den fanns ett förtryckt samtycke till utred- ningskontakter som hade följande lydelse. Jag medger att stadsdelsförvaltningen får hämta uppgifter om inkomster och bidrag från , och . Den ansökan som Å.S. gav in till förvaltningen gjordes emellertid inte på förvaltningens ansökningsblankett utan den hade Å.S. lämnade därvid inte något samtycke till att förvaltningen skulle få inhämta uppgifter rörande hans ekonomiska förhållan- den. Följande kan konstateras. ansökte om fortsatt och utökad ledsa- garservice lämnade han, genom att underteckna ansök- ningsformuläret, ett generellt medgivande till externa kontakter. synes dock inte ha lämnat något sådant medgivande i samband med att han gav in den nya ansökan . Nämnden har inte behandlat denna fråga i sitt remissyttrande. Det är således oklart om förvaltningen anser sig ha kunnat in- hämta uppgifterna om Å.S:s ekonomiska förhållanden avseende med stöd av det medgivande som han lämnade i sin ansökan . När nämnden skall fatta ett beslut om avgift kan den behöva utföra viss ut- redning. En allmän utgångspunkt är att en sådan utredning inte skall vara mera omfattande än vad som krävs för att få ett fullgott beslutsunderlag, och givetvis skall en utredning inte utföras om det redan från början står klart att den enskilde inte skall erlägga någon avgift. Det medgivande som den enskil- de kan ha lämnat i en förtryckt blankett om en rätt för förvaltningen att in- hämta vissa uppgifter får därför som regel anses vara begränsat till sådana fall då myndigheten behöver uppgifterna för att kunna fatta ett beslut. Oavsett hur det förhåller sig med Å.S:s eventuella samtycke vill jag starkt ifrågasätta om förvaltningen gjorde rätt när den inhämtade uppgifter om Å.S:s ekonomiska förhållanden. var inte skyldig att betala någon avgift för den ledsagarservice som han erhöll enligt nämndens beslut . Uppgifterna om Å.S:s ekonomiska förhållanden torde således ha inhämtats för att nämnden skulle kunna bestämma en eventuell avgift för det fall Å.S. 2 006 /0 7:J O1 ansökte om fortsatt ledsagarservice för . Förutsättningar för att i förväg inhämta uppgifter, dvs. hade kommit in med en ansö- kan, har emellertid inte förelegat. Jag vill härvid reservera mig för att Å.S. kan ha kommit in med sin ansökan om fortsatt bistånd i form av ledsagarser- vice innan nämnden inhämtade uppgifterna från och . I så fall borde det dock ha stått klart för nämnden att några upp- gifter inte behövde inhämtas eftersom den insats som Å.S. hade ansökt om var avgiftsfri enligt kommunens bestämmelser. Det är givetvis av största vikt att i sin ärendehandläggning tillämpar rutiner som, med beaktande av kravet på rättssäkerhet, är så enkla och praktiska som möjligt. Detta gäller inte minst när det är fråga om sådana insatser för den enskilde som beviljas mer eller mindre kontinuerligt. Förvaltningens förfaringssätt att, trots omständigheterna i förevarande fall, inhämta uppgifter om Å.S:s ekonomiska förhållanden, kan emellertid inte anses stå i överensstämmelse med lagstiftarens intentioner om att socialtjäns- tens verksamhet skall bygga på respekt för den enskildes självbestämmanderätt och integritet. Att det datasystem som förvaltningen använder sig av inte kan skilja mellan de personer som skall, respektive inte skall, erlägga någon avgift för den insats som har beviljats föranleder inte någon annan bedömning. Nämndens yttrande är på flera punkter oklart och det är därför svårt att med utgångspunkt från remissvaret göra några mera allmänna uttalanden rörande nämndens rutiner vid inhämtande av uppgifter rörande en enskilds ekonomiska förhållanden. Mot bakgrund av vad som har kommit fram i ären- det anser jag dock att det finns anledning för nämnden att se över sina rutiner när det gäller att göra utredningar i ett avgiftsärende. Eventuellt tillämpas de aktuella rutinerna även av andra stadsdelsförvaltningar i kom- mun. Jag sänder därför en kopia av detta beslut till juridiska avdelningen i för kännedom. Avslutningsvis vill jag framhålla att jag i detta beslut inte har haft anledning att gå in på frågan om kommunens rutiner för inhämtande av personuppgifter i fall som det aktuella står i överensstäm- melse med bestämmelserna i lagen (2001:454) om behandling av personupp- gifter inom . Vid en översyn av rutinerna när det gäller inhäm- tande av uppgifter bör givetvis även dessa bestämmelser beaktas. Fråga om de rättsliga förutsättningarna för att begränsa omfattningen av anhörigas besök hos en person i dennes lägenhet vid ett särskilt boende för äldre (Dnr 3711-2004) I en anmälan till JO framförde S.K. klagomål mot Stadsdelsfullmäktige Cent- rum i kommun samt hemvårdsinspektören för ageran- det i olika hänseenden i ett ärende rörande S.K:s mor, , som var bosatt i ett särskilt boende för äldre. Klagomålen avsåg bl.a. att förvaltningen hade utfärdat besöksförbud för S.K. och hennes syster . samt att förvaltningen hade undanhållit handlingar för S.K. och brustit i journalföringen avseende 2 006 /0 7:J O1 S.K. inkom därefter med kompletterande klagomål mot . S.K. framförde på nytt klagomål mot stadsdelsfullmäkti- ge och . Klagomålen avsåg huvudsakligen att förvaltningen hade undanhållit vissa ytterligare handlingar och att information från förvalt- ningen till anhöriga och boende på det särskilda boendet i visst fall hade varit kränkande. Inledningsvis inhämtades från stadsdelsförvaltningen Centrum i kommun upplysningar per telefon samt kopior av vissa handlingar. Ärendet remitterades till Stadsdelsfullmäktige Centrum i kommun för utredning och yttrande över vad som hade framförts i S.K:s anmälningar i den del de rörde påståenden om besöksförbud för anhöriga samt undanhållan- de av handlingar. Stadsdelsfullmäktige Centrum (arbetsutskottet) överlämna- de som svar en tjänsteskrivelse undertecknad av stadsdelschefen och avdelningschefen . Av skrivelsen framgick följande. Yttrandet bygger på händelseförloppet som framgår av myndighetsavdelning- ens utredning som bifogas. (Utredningen återges inte här; JO:s anm.) Påståenden om besöksförbud för anhöriga flyttade in på vårdboendet . Därefter skedde ett flertal händelser som ledde fram till att personalen inte får tillträ- de till R.K:s lägenhet för att ge henne service och omvårdnad. Händelserna uppstod sedan döttrarna . kommit till vårdboendet med madrasser och stor packning och N.N. övernattade i moderns lägenhet. Boende på Havsuttern och personalen påtalar sin oro och otrygghet för att vistas på vårdboendet för verksamhetschefen som kontaktar SDF CE. själv larmar och vill ha hjälp beslutar SDF CE och driftsansvariga att N.N. inte kan stanna på boendet utan måste lämna lägenheten. inte vill lämna lägenheten finner SDF CE och driftsansvariga ingen annan möjlig än att avhysa N.N. Därefter fortsätter döttrarna att besöka modern som tidigare oftast på kvällstid. Oväsen från lägenheten fortgår. SDF CE beslutar därför om att olika åtgärder måste göras på vårdboendet, bl.a. att få till stånd en överenskommelse med R.K. om att döttrarna får besöka henne på olika tider för att försöka förhindra bråk så att boende och personal inte skall behöva känna oro och otrygghet. SDF CE och driftsansvariga vill kunna garantera en normal säkerhet på vårdboendet för boende och personal. Överenskommelse om besökstider träffades med S.K. och N.N. , att tiden dröjde berodde på att S.K. inte hade tid för möte tidigare. SDF CE beslöt att personligt möte skulle ske före varje föränd- ring av överenskomna besökstider för att känna av situationen. Trots att stadsdelsförvaltningen önskat personlig medverkan av R.K. vid möten valde hon att inte själv närvara utan all kommunicering skulle ske genom dottern som har fullmakt för att sörja för sin mor och sköta bankmedel m.m. SDF CE beslutade i den akuta situationen om ett högst temporärt besöks- förbud för döttrarna över veckoslutet på grund av det kaos som utspelat sig på vårdboendet. Risken för bosättning i lägenheten bedömdes av SDF vara stor. Bosättning är inte tillåtet enligt de särskilda bestämmelserna i hyreskontraktet som R.K. visade sin rädsla för personalen vid flera tillfäl- len då hon larmat efter hjälp i samband med att det hörts oväsen från lägenhe- ten och döttrarna var där på besök. SDF CE ville inte medverka till att R.K:s rädsla fortgick. Även övriga boende och personal behövde känna sig trygga och säkerhet kunna garanteras i de allmänna utrymmena. 2 006 /0 7:J O1 allmänt utrymme var inte i det akuta skedet tillräckligt eftersom det även var behov av att säkerställa tryggheten i korridorerna. Syftet var att helst den första vardagen efter veckoslutet träffa en överenskommelse med R.K. om ordnade rutiner för döttrarnas besök. Yttrande rörande undanhållande av handlingar centrum lämnade efter begäran av dottern som har fullmakt för R.K. över kopia på R.K:s akt . Handlingsplanen date- rad var inte nerlagd i akten . Detta var ett miss- tag av stadsdelsförvaltning centrum. Information om rutiner för handläggning av handlingar tillhörande personakt har aktualiserats på myndighetsavdel- ningen. Handlingen tilläggsblad med anteckning daterad som anmäla- ren hänvisar till fanns inte hos SDF CE däremot fanns den i tidigare anvisan- de SDF VI (stadsdelsförvaltningen i kommun; JO:s anm.). Mötet som beskrivs i daganteckningen var enligt SDF CE ett generellt möte mellan SDF CE, SDF VI och driftsansvarig för att förmedla för SDF VI som anvisade lägenheter på Havsuttern hur situationen förhöll sig så att lägenhetsanvisningar kunde fortgå på ett så bra sätt som möjligt. Ny begäran av utlämning av akt har inte inkommit till stadsdelsförvaltning Centrum. Som ombud för S.K. kommenterade advokaten . Han vidhöll därvid S.K:s klagomål samt framhöll att det saknades anledning att belägga S.K. med besöksförbud och att det inte var fråga om ett temporärt besöksför- bud eftersom det gällde från 2005. I ett beslut anförde JO följande. Enligt 5 kap. 5 § socialtjänstlagen (2001:453) skall socialnämnden verka för att äldre människor får goda bostäder och ge dem som behöver det stöd och hjälp i hemmet och annan lättåtkomlig service. Kommunen skall inrätta sär- skilda boendeformer för service och omvårdnad för äldre människor som behöver särskilt stöd. Det åligger således att inrätta särskilda boendeformer med service och omvårdnad för de äldre, som inte längre vill eller kan bo kvar i det vanliga bostadsbeståndet. Till de särskilda boendeformerna för service och omvårdnad hör bl.a. och gruppboende för äldre samt de sjuk- hem eller motsvarande som fördes över till kommunerna genom ädelrefor- men. Havsuttern var ett sådant särskilt boende som avses i 5 kap. 5 § social- tjänstlagen. Verksamheten lades ned . Det var stadsdelsförvalt- ningen Centrum i kommun som var ansvarig för hemmet men för själva driften svarade enligt ett avtal med kommunen. Det stod öppet även för andra stadsdelsförvaltningar i kommun att erbjuda enskilda personer boende på Havsuttern. Centrum hade ett s.k. blockhyresavtal med det kommunala fastighetsaktiebolaget och hyrde i sin tur ut lägenheterna. De boende hade egna hyreskontrakt. Enligt särskilda bestämmelser i hyreskontraktet var bostaden endast avsedd för äld- re/funktionshindrade personer som beviljats bistånd/insats enligt bl.a. social- tjänstlagen, och den fick därför inte disponeras av annan än hyresgästen. 2 006 /0 7:J O1 flyttade in på Havsuttern efter det att hon hade beviljats insatsen sär- skilt boende enligt socialtjänstlagen av stadsdelsförvaltningen Västra Inner- staden i kommun. Centrum har hävdat att det i samband med R.K:s boende uppstod störningar för dem som bodde och arbetade i det särskilda boendet. Jag har inte anledning att ifrågasätta den bedömning som stadsdels- förvaltningen gjorde när det gällde orsaken till och behovet av att snabbt komma till rätta med störningarna. Förvaltningen och upprättade en intern handlingsplan och vidtog olika åtgärder för att hantera situationen. Handlingsplanen innebar bl.a. beträdelseförbud på för S.K. och systern . Fråga uppkommer om förvaltningen har kunnat besluta om en sådan inskränkning av syskonens möjlighet att besöka sin mor. Det kan i sammanhanget finnas skäl att först nämna att det inte är fritt för var och en att vistas på sjukhem och liknande inrättningar. De utgör nämligen inte någon allmän plats. Tillträde till sådana lokaler är därför beroende av de regler som utfärdats av den som driver verksamheten. I praktiken har endast den som har ett befogat intresse av tillträde till lokalerna rätt att vistas där. Havsuttern var inte ett sjukhem eller någon annan liknande inrättning utan de boende hyrde sina lägenheter av kommunen enligt egna hyreskontrakt. I ett sådant fall är i princip jordabalkens bestämmelser om hyra i 12 kap. tillämpli- ga på förhållandet mellan den enskilde och kommunen (jfr prop. 1992/93:159 s. 187). Såsom hyresgäst har det ålegat R.K. att vid användningen av lägenhe- ten iaktta allt som fordras för att bl.a. bevara ordning och gott skick i fastighe- ten. Det har därvid ankommit på henne att se till att detta har iakttagits även av dem som har besökt henne (12 kap. 25 § jordabalken). inte full- gjort sina åligganden i detta hänseende hade förhållandet kunnat leda till att hon förlorade sin hyresrätt. I sin egenskap av hyresvärd har förvaltningen haft en viss möjlighet att ingripa mot de akuta störningar som kan ha uppkommit i samband med besök hos R.K. Något beslut om besöksförbud eller liknande har emellertid inte kunnat fattas med stöd av bestämmelserna i jordabalken. Det finns inte heller i socialtjänstlagen några bestämmelser som medger be- gränsningar i möjligheten att besöka den som bor i ett äldreboende. Det kan vidare noteras att lagen (1996:981) om besöksinskränkningar vid viss tvångs- vård inte gäller särskilda boendeformer för service och vård för äldre personer enligt socialtjänstlagen (se prop. 1995/96:196 s. 11 f.). Som framgår av det nu anförda har det inte funnits något rättsligt stöd för förvaltningen att fatta beslut om förbud för S.K. och N.N. att besöka R.K. i hennes lägenhet. Med hänsyn till att förbudet avsåg en begränsad tid (ett veckoslut) och gällde i en akut situation i syfte att värna om R.K., de övriga boende och personalen vid det särskilda boendet, gör jag emellertid den be- dömningen att omständigheterna i detta fall har varit sådana att det inte finns skäl att gå vidare i saken. Jag nöjer mig därför med vad jag nu har uttalat. S.K. har invänt att det inte var fråga om något temporärt besöksförbud utan att det gällde till dess modern flyttade från boendet .