frsrdg · GV04RRS9 · 2007-10-08 00:00:00 — styrelses framställning angående och samhällsuppdraget Resultatet av granskningen har redovisats i rapporten och samhällsuppdraget (RiR 2007:15). har beslutat att slutsatserna av denna granskning ska överlämnas till i form av en framställning till . Av granskning framgår att det inte går att säkerställa om bolagets samhällsuppdrag genomförs i enlighet med de intentioner som och regeringen hade när bolaget bildades . konstaterar att förutsättningarna för verksamhet har förändrats betydligt sedan bildandet. har vidare funnit att det ekonomiska målet som regeringen beslutat för bolaget inte är tillräckligt för att styra och främja verksamheten. Samhällsuppdraget behöver enligt utvecklas och preciseras av regeringen och det ekonomiska målet behöver ses över. Styrelsen konstaterar att granskningen av är ytterligare en granskning från med kritik mot regeringen för bristande styrning och uppföljning av ett statligt bolag med samhällsuppdrag. Styrelsen betonar i framställningen vikten av att styrningen och uppföljningen av dessa bolag sker på ett kvalificerat sätt och att det finns klara och uppföljningsbara mål för bolagens verksamhet. Mot bakgrund av att förutsättningarna för verksamhet har förändrats betydligt sedan bolaget bildades och de brister som funnit i sin granskning rörande bl.a. samhällsuppdraget och det ekonomiska målet för verksamheten gör styrelsen bedömningen att AB:s och dess dotterbolags verksamhet och uppdrag behöver ses över av regeringen. Stora variationer mellan de regionala bolagen6 Statligt dubbelarbete i Norrland8 beslut om finansiellt stöd9 Översyn av verksamhet och uppdrag12 Med hänvisning till de motiveringar som framförs under Styrelsens överväganden föreslår följande: Översyn av AB:s och dess dotterbolags verksamhet och uppdrag tillkännager för regeringen som sin mening vad styrelsen anfört om att regeringen tar initiativ till en samlad översyn av AB:s och dess dotterbolags verksamhet och uppdrag. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), Per (), (), (), () och (). har granskat och samhällsuppdraget. Resultatet av granskningen redovisas i rapporten (RiR 2007:15). Koncernen bildades och övertog då de arbetsuppgifter som de tidigare regionala utvecklingsfonderna hade haft. uppdrag blev att främja utvecklingen av konkurrenskraftiga små och medelstora företag och stimulera nyföretagandet i syfte att skapa tillväxt och förnyelse i svenskt näringsliv. I samband med att bildades angavs som motiv för statens finansiella insatser att småföretagen hade en låg soliditet och att denna låga nivå sannolikt skulle komma att bestå under resten av 1990-talet. Vidare framhölls bankernas fortsatt försiktiga utlåningspolitik och andra effekter av den finanskris som drabbades av av . fick därför ett relativt brett uppdrag och stor frihet att utforma sin verksamhet. Enligt de ursprungliga besluten1 förväntades koncernen fullfölja sitt uppdrag genom en verksamhet som skulle bestå av dels finansieringsverksamhet med kortare rådgivning, dels strategisk företagsutveckling. Dotterbolagen skulle dessutom ha en roll som förmedlare av information till företag. Regeringen underströk vid bildandet att koncernen skulle vara marknadskompletterande och att dotterbolagen skulle sträva efter att upphandla och uppmuntra privata alternativ till sin verksamhet. Fördelningen mellan de två verksamhetsinriktningarna skulle i respektive dotterbolag avgöras av de regionala behoven, den regionala näringslivsstrukturen samt minoritetsägarens synpunkter. Även näringsutskottet betonade att det var en uppgift för de regionala bolagen att närmare precisera innehållet i verksamheten och att staten inte borde detaljstyra verksamheten. är ett av staten helägt aktiebolag som liksom privatägda bolag lyder under aktiebolagslagen (2005:551). Ansvarigt departement för är . Koncernen består av det statligt ägda moderbolaget och 21 regionala dotterbolag. Dotterbolagen ägs till av moderbolaget medan övriga ägare är landsting, regionala självstyrelseorgan eller kommunala samverkansorgan. Dotterbolagen har 21 huvudkontor och 12 lokalkontor i landet. Moderbolagets uppgift är att svara för ledning, samordning, utveckling av produkter och verksamhet samt service i koncerngemensamma funktioner. har ett flertal olika finansieringskällor. Staten och de regionala ägarna lämnar årliga anslag. Staten har därutöver tillskjutit medel i form av en lånefond, vars medel används för att bevilja lån. Dotterbolagen har vissa intäkter, främst från affärsutvecklingsprojekt och konsultinsatser inom affärsutvecklingsområdet. Moderbolaget får därutöver driftsanslag från staten, vilket kommer till del via . granskning av och dess dotterbolag har haft inriktningen att undersöka om verksamheten bedrivs i enlighet med det ursprungliga uppdraget från riksdag och regering och om koncernen uppfyller sitt samhällsuppdrag att främja utvecklingen av små och medelstora företag. I granskningen följer också upp hur regeringen styrt verksamheten bl.a. mot bakgrund av de betydande omvärldsförändringar som ägt rum sedan bildandet . Kapitalmarknaden har utvecklats, den privata konsultmarknaden har förändrats och konjunkturen är god för företagen. Dessutom har blivit medlem i EU och kan därmed få tillgång till EU-medel. Detta påverkar enligt förutsättningarna för det statliga engagemanget. har mot denna bakgrund gjort bedömningen att det är relevant att närmare analysera verksamhet. Granskningens övergripande revisionsfråga har varit om uppfyller sitt samhällsuppdrag att främja utvecklingen av små och medelstora företag i enlighet med och regeringens beslut. Den övergripande frågan har därefter preciserats i följande delfrågor: Finns olikheter i verksamhetsinriktning mellan de regionala dotterbolagen och hur motiverade är dessa i förekommande fall? Bedriver en marknadskompletterande verksamhet? Är de ekonomiska målen ändamålsenliga för att styra och främja verksamheten? Ger effektmätningar en rättvisande bild av insatser? samhällsuppdrag består i att komplettera marknaden med dels finansiering, dels rådgivning. Rådgivning benämns av för affärsutveckling till små och medelstora företag. ska erbjuda stöd till företag när det inte finns privata alternativ som koncernen inte ska konkurrera med privata aktörer. konstaterar att förutsättningarna för har förändrats sedan bildandet, vilket påverkar förutsättningarna för det statliga engagemanget. Verksamheten har även genomgått flera förändringar bl.a. vad gäller roll som riskkapitalist och dotterbolagens val av inriktning på verksamheten. Det har resulterat i en verksamhet med stora variationer. konstaterar vidare att regeringen inte närmare har preciserat omfattningen av och prioriteringen mellan verksamheterna. Mot den bakgrunden bedömer att det finns anledning för regeringen att utveckla och precisera samhällsuppdrag. Stora variationer mellan de regionala bolagen Dotterbolagen har valt att utveckla olika förhållningssätt när det gäller verksamhetens inriktning, dvs. finansiering och affärsutveckling eller kombinationen dem emellan. Vissa dotterbolag ägnar av den operativa arbetstiden åt finansieringsverksamhet medan andra lägger av tiden på affärsutveckling. Variationerna i verksamheten är påtagliga även när det gäller andra aspekter. Bolagens prissättning gentemot kunden inom affärsutvecklingsverksamheten varierar kraftigt och de regionala bolagen använder även ett varierande utbud av låneformer. har olika former av insatser för att erbjuda företagen marknadskompletterande riskkapital diskuterats och prövats. Sju av dotterbolagen är på olika sätt engagerade i riskkapitalbolag, vilket är verksamheter som inte ingick i det ursprungliga uppdraget vid koncernens bildande. Utvecklingen har skett utan att moderbolag och ägare enats om någon koncerngemensam linje i frågan om kompletterande riskkapital. bedömning är att regeringen inte heller har gjort någon utvärdering av hur engagemang på riskkapitalmarknaden förhåller sig till bl.a. marknadskompletterande roll. bedömning är att de regionala variationerna är betydande och att de inte enbart förefaller vara ett resultat av skillnader i näringslivsstrukturen i respektive region eller motiveras av regionala behov. bedömer dessutom att moderbolaget inte i tillräckligt hög grad har verkat för en mer enhetlig verksamhet i dotterbolagen i frågor som bör vara gemensamma och som inte är regionalt motiverade. När bildades framhöll regering och riksdag betydelsen av att skulle vara marknadskompletterande både vad gäller finansieringsverksamhet och rådgivning till företag, dvs. bedömning är att har utvecklat en finansieringsverksamhet som förefaller ligga i linje med de ursprungliga intentionerna. är dock mer tveksam till om detta även gäller affärsutvecklingsverksamheten. Affärsutvecklingsverksamheten är den största verksamheten inom . Verksamheten omfattar en stor mängd aktiviteter som vänder sig både till enskilda och till grupper av företagare. I underlaget som låg till grund för bildande betonades att ska undvika att bedriva egen operativ konsultverksamhet. Ambitionen skulle istället vara att så långt som möjligt anlita eller förmedla tjänster från konsultföretag på marknaden. Dotterbolagen säkrar sin kompletterande position på de regionala marknaderna genom nätverk och kontakter med enskilda konsulter. har inte gjort någon koncernövergripande analys och uppföljning som beskriver vilket behov av insatser som behövs i regionerna. En sådan analys och uppföljning behövs för att säkerställa att dotterbolagen arbetar på ett marknadskompletterande sätt inom affärsutvecklingsverksamheten. Mot bakgrund av samhällsuppdrag ifrågasätter omfattningen på affärsutvecklingsverksamheten. anser vidare att inte i tillräcklig utsträckning har säkerställt att den affärsutveckling som bedrivs endast är marknadskompletterande. Det ekonomiska mål som regeringen har formulerat för verksamhet är att lånefonden ska hållas nominellt intakt. Regeringen har formulerat målet med utgångspunkt att riskbenägenheten för utlåning inte bör begränsas. Ett ekonomiskt mål med ett högre avkastningskrav befaras kunna resultera i ett minskat risktagande i finansieringsverksamheten. bedömning är att regeringens ekonomiska mål inte tillräckligt ändamålsenligt styr och främjar verksamheten. När bildades var konjunkturläget sämre och marknadens utveckling när det gäller finansiering och affärsutveckling för småföretag var annorlunda. Det ekonomiska målet formulerades utifrån andra villkor än de som gäller . Regeringen har dock inte tagit något initiativ till översyn . har dock på eget initiativ beslutat om ett ekonomiskt mål för avkastningen på utlånade medel. anser att ett eventuellt avkastningskrav på utlånade medel ska vara föremål för regerings- och riksdagsbeslut. Ett avkastningskrav för utlånade medel ligger inte i linje med och regeringens beslut att lånefonden ska hållas nominellt intakt. Enligt bedömning är det också angeläget att det formuleras ytterligare mål för de olika verksamheterna. Den nuvarande redovisningen innebär dessutom att det inte går att utläsa vad det statliga anslaget används till eller om den verksamhet som anslaget bekostar går med vinst eller förlust. Det kan därmed finnas en risk för att anslagen delvis subventionerar sådan verksamhet inom som borde ha en marknadsmässig prissättning, vilket inte är förenligt med samhällsuppdrag. Det finns ingen skyldighet att särredovisa användningen av statliga anslag. anser dock att det är angeläget att regeringen säkerställer att de statliga medel som går till verksamheten används för avsedda ändamål. användning av det statliga anslaget bör därför enligt särredovisas. Utöver detta har noterat att regeringen inte har formulerat något förbehåll i bolagsordning om att verksamheten helt eller delvis har andra syften än att gå med vinst. Detta innebär att bolaget förväntas vara vinstdrivande. Moderbolaget låter regelbundet SCB göra effektmätningar av insatser. Mätningarna har genomförts och görs i princip på samma sätt som när de infördes. Regeringen har inte ställt krav på att mätningarna ska tas fram, men en stor del av det som återrapporteras till om bygger på dessa mätningar. I den utvärdering av effektmätningar som låtit göra har brister i mätningarna iakttagits när det gäller effekterna av insatser på omsättning och antal anställda i . Bristerna i metoden leder bl.a. till ett alltför positivt resultat för . bedömning är att effektmätningar inte håller en tillräckligt hög kvalitet. Metoden för mätningarna bör utvecklas för att ge en mer rättvisande bild av verksamhetens effekter. har funnit att dotterbolagen i agerar parallellt med den statliga stiftelsen . Stiftelsen har ur flera aspekter ett likartat ändamål som den finansieringsverksamhet som bedrivs av och på samma marknad. Den operativa verksamheten bedrivs dessutom på ett likartat sätt och med ambitionen att främja utvecklingen i små och medelstora företag. bedömning är att regeringen inte i tillräckligt hög grad har uppmärksammat förhållandet mellan de två aktörerna, som båda bidrar med offentliga medel i . En övergripande målsättning bör vara ett mer effektivt utnyttjande av statliga medel när det gäller marknadskompletterande finansiering. beslut om finansiellt stöd Vid bildande överlämnade regeringen till koncernen att besluta om finansiellt stöd. Detta uppdrag är att betrakta som en förvaltningsuppgift. I den förordning som styr finansieringsverksamhet inom är emellertid möjligheten till överklagande av besluten borttagen av regeringen. Enligt europarätten har dock företag som är föremål för finansieringsbeslut, av den karaktär som beslutar om, sannolikt rätt att kunna få sin sak prövad i domstol. För övrigt visar praxis att privaträttsliga bolag som agerar på statens uppdrag vad gäller finansiellt stöd också omfattas av rätten till domstolsprövning. Enligt bedömning är det otillfredsställande att förordningen är vilseledande. Det finns krav på rätt till domstolsprövning enligt europarätten som sannolikt gäller för ärenden som kan uppkomma med anledning av verksamhet enligt förordningen. samlade bedömning är att regeringen inte tillräckligt aktivt har påverkat utvecklingen av . anser att regeringen, mot bakgrund av de förutsättningar som gäller för små och medelstora företag, i kombination med de konstaterade bristerna, bör ta initiativ till en översyn av . har i sin rapport framfört följande rekommendationer. Regeringen bör precisera samhällsuppdrag och verksamhetens innehåll med utgångspunkt i de konstaterade bristerna. Det ekonomiska målet bör utvecklas och kompletteras med ytterligare mål för verksamheten. Regeringen bör klargöra om engagemang i riskkapitalbolag överensstämmer med uppdrag. Riskkapitalverksamheten fanns inte med i det ursprungliga uppdraget vid bildande, och bör beredas möjlighet att ta ställning till denna del av verksamheten. Regeringen bör säkerställa att det statliga anslaget används för verksamhet inom samhällsuppdragets ramar. För att ge möjlighet att analysera användningen bör regeringen begära särskild redovisning av anslaget. Regeringen bör utreda förhållandet mellan de två aktörerna och i syfte att skapa ett effektivt utnyttjande av statliga medel i . I enlighet med aktiebolagens bestämmelser bör regeringen ange i bolagsordning om verksamhet har helt eller delvis andra syften än att ge vinst. Förordning (1994:1100) om statlig finansiering genom och dess dotterbolag bör ses över avseende möjligheten att överklaga finansieringsbeslut samt i fråga om vilken instans som ska överpröva ärendena. anser att , även inom ramen för sin nuvarande verksamhet, bör genomföra förändringar i syfte att åtgärda de brister som framkommit. rekommenderar därför bolaget att definiera inom vilka områden dotterbolagens verksamhet kan tillåtas variera, att säkerställa att undanträngningseffekter undviks samt att förbättra effektmätningarna av verksamheten. har funnit att slutsatserna av den granskning som har redovisat i rapporten och samhällsuppdraget (RiR 2007:15) bör överlämnas till i form av en framställning. I anslutning härtill vill styrelsen anföra följande. Koncernen samhällsuppdrag är att främja utvecklingen av konkurrenskraftiga små och medelstora företag samt stimulera nyföretagandet i syfte att skapa tillväxt och förnyelse i svenskt näringsliv. Det ursprungliga beslutet om inriktningen av verksamhet fattades . Regering och riksdag framhöll då betydelsen av att skulle vara marknadskompletterande både vad gäller finansieringsverksamhet och rådgivning till företag (affärsutvecklingsverksamhet). Något beslut om någon annan inriktning av verksamhet har därefter inte fattats. Av granskning framgår dock att såväl de yttre förutsättningarna för som den egna verksamheten har genomgått flera förändringar sedan koncernen bildades. Detta har enligt resulterat i en verksamhet med stora variationer. Granskningen visar också på brister i regeringens styrning av bolaget. Enligt är det ekonomiska mål som beslutats för bolaget inte tillräckligt styrande och främjande. Det går inte heller att svara på om bolaget genomför den marknadskompletterande affärsutvecklingsverksamheten i enlighet med intentionerna vid bildandet. Mot bakgrund av att förutsättningarna för verksamhet har förändrats betydligt sedan bolaget bildades och de brister som funnit i sin granskning rörande bl.a. samhällsuppdraget och det ekonomiska målet för verksamheten gör styrelsen bedömningen att AB.s och dess dotterbolags verksamhet och uppdrag behöver ses över av regeringen. Granskningsrapporten och samhällsuppdraget kommenteras av regeringen i budgetpropositionen för 2008.2 Regeringen instämmer till stor del i kritik. Regeringen konstaterar att förutsättningarna för har förändrats sedan bolaget bildades och att styrningen av bolaget inte fullt ut anpassats efter nya omständigheter. bedöms därför kunna vara till hjälp för att förbättra och förtydliga samhällsuppdrag. understryker regeringen att vissa av de regionala skillnaderna är en följd av att till är delägt av landsting, regionala samhällsorgan och kommunala samverkansorgan. Enligt regeringen kan en regional och lokal anpassning av delar av verksamheten vara viktig för att få en bra förankring i det regionala näringslivet. Regeringen anger vidare att behöver se över sitt åtagande när det gäller affärsutveckling. Det finns därtill skäl, enligt regeringen, att se över de ekonomiska målen för verksamhet som regeringen bedömer att alltför snäva mål när det gäller områden som t.ex. kapitalstruktur riskerar att hämma fokus på övergripande samhällsuppdrag, att främja utvecklingen av små och medelstora företag och nyföretagandet i syfte att skapa tillväxt och förnyelse i svenskt näringsliv. Styrelsen noterar regeringens avsikter men anser ändå eftersom dessa inte fått formen av konkreta åtgärder att det finns anledning att överlämna denna framställning till . Översyn av verksamhet och uppdrag Styrelsen noterar att granskningen av är ytterligare en granskning från som innehåller kritik mot regeringen för bristande styrning av ett statligt bolag med samhällsuppdrag. Styrelsen har tidigare framhållit vikten av en tydlig styrning och preciserade mål för dessa bolag. Oklarheter i styrdokumenten medför att det blir svårt för regeringen som ägarföreträdare att utkräva ansvar från bolagen. Det blir också svårare för att utkräva ansvar av regeringen som förvaltare av det statliga ägandet. I granskningen konstaterar att det inte har gjorts någon uppföljning och analys av hur samhällsuppdrag genomförs i de olika dotterbolagen. Det innebär enligt att det inte går att säkerställa att största verksamhet, affärsutvecklingsverksamheten, endast är marknadskompletterande. Det bör också enligt styrelsen vara en viktig uppgift för bolaget att få till stånd en mer enhetlig verksamhet i dotterbolagen. I granskningen konstateras skillnader i inriktningen av dotterbolags verksamheter, i prissättningen gentemot kunder och när det gäller låneutbudet. Ett antal dotterbolag är därtill engagerade i riskkapitalbolag. Det ekonomiska målet för verksamhet beslutades , och det anger att det nominella värdet på lånefonden ska bevaras intakt. Styrelsen noterar att målet formulerades utifrån andra villkor än de som gäller och att regeringen ännu inte har vidtagit åtgärder för att utveckla eller komplettera målet till dagens förutsättningar. Mot bakgrund av dessa iakttagelser anser styrelsen det angeläget att verksamhet och uppdrag ses över. Förutom att översynen bör omfatta samhällsuppdrag och ekonomiska mål för verksamheten bör även ingå att pröva hur återrapporteringen till kan förbättras. Det är viktigt att ges en rättvisande bild av verksamhet. Styrelsen anser det t.ex. otillfredsställande att det inte av den ekonomiska redovisningen går att utläsa vad det statliga anslaget till bolaget används till. Andra exempel på frågor som bör ingå i översynen är ändamålsenligheten i att såväl i som den statliga stiftelsen bedriver finansieringsverksamhet i samt frågan om parts möjlighet att överklaga beslut om finansiellt stöd. Mot bakgrund av dessa överväganden föreslår styrelsen att begär att regeringen tar initiativ till en samlad översyn av AB:s och dess dotterbolags verksamhet och uppdrag. Tryck: , 2007 1993/94:40, bet. 1993/94:Nu11, rskr. 1993/94:43. 2007/08:1.