frsrdg · GU04RJ1 · 2007-01-01 00:00:00 — Vad kan modern medvetandefilosofi lära sig från och dennes medvetandefilosofi? , som för övrigt uppfann non-euklidisk geometri, anses i många avseenden ha varit före sin tid på många områden. Moderna teorier om agent-orsaks-sammanhang bygger också i mycket på teori. verk möter nu något av en renässans. Dessa frågor blir i många avseenden än mer intressanta genom att kognitionsvetenskapen nu är i stånd att undersöka medvetandet på ett mer systematiskt sätt. hölls konferensen i karriär och historieskrivning. Konferensen vände sig till genushistoriker från olika discipliner och var en mötesplats för forskningsutbyte mellan väletablerade och nyare forskare. Syftet var att spegla hur kvinno- och genushistoria i har utvecklats under de tre . En rad av våra mest framstående kvinno- och genushistoriker deltog och bidrog till diskussioner om yrkesvägar, karriärer, hinder och framsteg. Konferensen arrangerades av kvinno- och genushistoriker i samarbete med historiska och ekonomisk-historiska institutionerna vid . RJ har beviljat medel till Landsbygden i och vid . Syftet med workshoppen är att fördjupa det vetenskapliga samtalet om landsbygdens utveckling. Avsikten är att förtydliga forskningens slutsatser om hur ett nytt utvecklingsparadigm för landsbygden i utvecklade länder med betydande urbanisering kan gestaltas. I både och ger ett begrepp som socialt kapital tillsammans med traditionella begrepp som infrastruktur, miljökvalitet, arbetsutbud och kunskap viktiga ingångar i diskussionen. och har liknande empiriska erfarenheter men uppvisar skillnader i perspektiv som ger en fruktbar drivkraft åt forskningssamverkan mellan länderna. Frågor som ska diskuteras är socialt kapital och dess utveckling, frivilligt arbete, tillväxt, partnerskap, hållbar utveckling, beslutsfattande och tillvaratagande av naturresurser. Ett sista exempel på beviljade initieringsanslag är en konferens i rättsantropologi, som ska hållas vid . Rättsantropologi är ett snabbt växande forskningsområde i , och . Ett flertal nya tidskrifter har etablerats, och forskare från många relaterade ämnen ingår, såsom socialantropologi, rättssociologi, juridik, utvecklingsforskning, sociologi och statsvetenskap. Konferensen syftar till att stärka den europeiska rättsantropologiska forskningen. Arrangemanget sker i form av ett samarbete mellan och samt vid och . Avsikten är att stärka det internationella nätverket och därigenom utveckla forskningsområdet. Tematiken för konferensen är rättskultur, mänskliga rättigheter, familjerätt, rättsfrågor i bistånd och utveckling, mångkultur och rättssystem. har i etablerat sig som den kanske viktigaste populärvetenskapliga manifestationen i . Syftet med festivalen är att skapa en allmänt positiv attityd till forskning och lyfta fram dess stora betydelse för alla sektorer i samhället genom ett brett program i såväl traditionella som oväntade miljöer. , , Näringslivsgruppen, , och har hitintills varit huvudmän för evenemanget. har tillsammans med Kungl. och inträtt i kretsen av huvudmän för . har deltagit i finansieringen av symposier. Till att börja med skedde detta i form av årliga anslag. Symposieverksamheten kan numera helt finansieras med avkastningen från en särskild symposiefond inom . Denna fond började byggas upp 1979 genom en grunddonation i form av ett treårigt anslag från , genom bidrag och royaltyer från egen informationsverksamhet samt genom fyra årliga bidrag från . Symposieverksamheten leds av en kommitté med representanter för de fem Nobelkommittéerna, , och med verkställande direktör som ordförande. har 134 Nobelsymposier genomförts. De har ägnats vetenskapliga genombrottsområden av central kulturell eller samhällelig betydelse och har fått en mycket stark internationell ställning. I nu gällande stadgar för RJ anges att hinder föreligger inte mot att tillskott till stiftelsens medel kan ske i form av donation från enskild. En sådan donation erhölls 1992 från den avlidne hemmansägaren , Fagerdal, . Donationen ingår nu i RJ:s förmögenhetsmassa och förvaltas tillsammans med övriga tillgångar. Värdet av donationen uppgick /07 till ca . Avkastningen ska av RJ delas ut i form av treåriga forskarstipendier (s.k. postdoktorala stipendier) till yngre forskare vid () i för vetenskapliga studier av åldrande och åldersrelaterade sjukdomar. Ytterligare en donation erhölls vid slutet av 1994 och med ett tillägg från . Den nya donationen uppgick till och ska liksom den tidigare donationen ingå i RJ:s förmögenhetsmassa och förvaltas tillsammans med RJ:s övriga tillgångar. Det samlade marknadsvärdet uppgår till . Avkastningen av den nya donationen ska av RJ delas ut i form av treåriga forskarstipendier (s.k. postdoktorala stipendier) till yngre forskare vid i för vetenskapliga studier av sjukdomar under de tidiga barnaåren. innehar stipendiet för tiden . instiftades 1993 och ska, enligt styrelsens beslut, sträcka sig till utgången av . Enligt detta ska RJ göra en avsättning så att penningvärde kan delas ut . Ändamålet för är att genom stipendiering främja ett ömsesidigt forskarutbyte inom . ska ge möjlighet dels för yngre disputerade svenska forskare att resa och vistas i en framstående europeisk forskningsmiljö, dels för yngre europeiska forskare att vara verksamma vid en svensk forskningsinstitution. Juryn för urval av de svenska stipendiaterna bestod av professorerna (ordförande), , , och med verkställande direktören som föredragande. Den tredje stipendiaten utses efter förslag från fristående europeiska forskningsstiftelser med anknytning till den s.k. , vars styrelse nominerar en kandidat varefter RJ:s presidium fattar det definitiva beslutet. Ingen nominering gjordes av . Vid en prisceremoni i uppmärksammades två mottagare av stipendierna ur . Stipendierna utdelades till: Filosofie doktor , . Han avser att resa till och där forska vid Centre för att fullfölja sitt komparativa projekt om antik, kinesisk och grekisk litteratur- och metaforteori. Filosofie doktor , , ska forska vid i . Hon ska göra en jämförelse av asylmottagande i tre europeiska städer: . Stipendierna (vartdera) överlämnades av , hustru till framlidne . Genom de donationer som överlämnats till RJ för att där samförvaltas med grunddonationen närmar sig RJ liknande större fonder i bl.a. , och . Denna form för samförvaltning, som dessa fonder ger prov på, bidrar till effektiv förmögenhetsförvaltning, som professionell fördelning av anslag till vetenskaplig forskning kan garanteras. Docent har haft ett konsultuppdrag vid RJ för att följa utvecklingen inom området konstnärlig forskning. Uppdraget har även innefattat att vara RJ:s representant i . Han har även varit adjungerad i stiftelsens styrelse (se s. 22). Den 30/111/12 anordnade RJ tillsammans med Kulturfonden för och och Formens Hus i ett seminarium med 120 deltagare med titeln: Strategisk design. Hållbar utveckling, design och nya material. Utgångspunkten var Kulturfondens nu avslutade framgångsrika bilaterala stipendiatprojekt i dialog. Nio av projektets 24 stipendiater var närvarande vid seminariet. Förutom presentationer av stipendiatprojektet fokuserade seminariet på nya material (trä, textil och glas), på design för hållbar utveckling och på kontakterna mellan forskare, finansiärer och formgivare. Majoriteten av deltagarna var professionellt verksamma inom området som formgivare, lärare och materialutvecklare. Dessutom deltog ett 30-tal studenter från designutbildningarna i . ledde planeringen av seminariet, biträdd av , Kulturfonden för och /och , Formens hus. Vd var inledare och moderator under seminariets andra dag. har gjort en inventering av vilka doktorandarbeten som pågår vid de konstnärliga högskolorna. Han fann därvid ca 70 avhandlingsprojekt med uttalade konstnärliga/praktiska inslag. Sex av de berörda doktoranderna disputerade . konstaterar i sin årsrapport till RJ att avhandlingsämnena i de flesta fall är genuint mångvetenskapliga både till ämne och till metodik och att avhandlingarna av formella skäl (examensrättigheter) lagts fram inom en universitetsinstitution, i samtliga fall med en enda opponent. Vid ett par disputationer har det inneburit att opponenten utifrån sin kompetens berört endast hälften eller mindre av avhandlingens egentliga innehåll. Betygsnämnderna har varit mer allsidigt sammansatta, men valet av opponent är avgörande för att få till stånd en kvalificerad diskussion och bedömning när det gäller ett nytt forskningsfält, och en enda fakultetsopponent är inte tillräckligt här, menar . Dessutom blir examensarbetet inte rättvist belyst och bedömt om det inte kommenteras i sin helhet, dvs. mångsidighet, under själva disputationen. I inget fall har kvalitetsaspekterna berörts vid disputationerna, vilket är anmärkningsvärt eftersom väsentliga inslag (och i växande grad) består av konstnärlig produktion (artefakter, filmer, utställningar, etc.) eller praktik. De konstnärliga inslagen i examensarbetena var mindre än väntat, i några avhandlingar lagda som bilaga (cd-skiva) till avhandlingstexten, i andra fall som separata utställningar på annan plats. Flera av avhandlingarna kunde utan problem ha presenterats inom andra, existerande discipliner som fullgoda textavhandlingar (cultural studies, genusstudier, etnologi etc.), kanske också med fördel, eftersom det konventionella avhandlingsformatet inom humaniora kunde förnyas och utvidgas. anser att området konstnärlig forskning bör konsolideras inför arbetet med nästa forskningspolitiska proposition, inte minst mot bakgrund av den expansion och de investeringar som sker internationellt inom detta område. Den utvärdering av anslag till Konstnärligt FoU 20012005 som presenteras blir därför viktig. Om de svenska konstnärliga högskolorna samarbetade mer intensivt och övergav sina traditionella revirområden, rotande i yrkesroller och konstformer som ter sig alltmer inaktuella, skulle en svensk egenart av konstnärlig forskning kunna utvecklas, skriver vidare. Det finns embryon till en mer flexibel attityd som inte kopierar den akademisering som området accepterat vid brittiska universitet, till del också i och . Utvecklingen och konsolideringen av en svensk variant skulle kunna generera både intressantare forskning och intressantare konstverk. Det förutsätter dock att de konstnärliga högskolorna, kollegierna och projekten gemensamt anstränger sig att själva producera den corpus av texter och dokument som området så akut behöver och att inringa och förtydliga sitt eget paradigm. Men det förutsätter i sin tur att konsthögskolorna och konstarterna omgående börjar samarbeta med de estetiska disciplinerna för ömsesidigt stöd, utbyte och inspiration. understryker att konstområdena behöver humaniora för att få hjälp med skrivandet och reflekterandet, och här ligger humanisterna närmare till hands än samarbeten med medicin, teknologi och naturvetenskap. Humanisterna behöver samarbeta med konstområdena för att komma ur det teorituggande och den världsfrånvändhet som förekommer och som förstelnat de närliggande estetiska ämnena. Både inriktningen av forskningsprojekt och presentationsformerna skulle vinna på det, på båda håll, menar . Den humanistiska utbildningen och forskningen vid universiteten är naturligtvis grundläggande för kunskapsförsörjningen inom kulturområdet, på samma sätt som de s.k. ABM-myndigheterna (arkiv, bibliotek, museer) svarar för dokumentation, bevarande, levandegörande och viss egen forsknings- och utredningsverksamhet. Men det finns en påtaglig brist på kommunikation mellan grundforskning och tillämpad verksamhet, och en viss misstro mot vad som kan levereras från respektive håll. RJ uppmärksammar regelmässigt ABM-området, bl.a. genom anslag till infrastruktur och projekt och även genom att delta i utredningar, debatter och konferenser kring kunskapsförsörjningen inom fältet. RJ har ett fruktbart samarbete med avseende bl.a. och det påbörjade postdoktorala traineeprogrammet vid kultursektorns ansvarsmyndigheter (s. 29) Genom sin internationella verksamhet har RJ kommit i nära kontakt med s.k. kulturpolitiska observatorier, ett slags och kommunikation av t.ex. kulturstatistik och forskning till aktörer i det omgivande samhället. Flera av landets ledande kulturforskare har i olika sammanhang anfört att det i behövs ett nytt, samlande initiativ för kunskapsförsörjningen inom kulturfältet, eftersom landet från en internationellt ledande position , har hamnat på efterkälken. Emedan inga förslag med den efterlysta inriktningen har kommit vare sig från statsmakterna eller berörda myndigheter, beslutade RJ att ta initiativ till en bred diskussion kring behovet och inriktningen av ett kulturpolitiskt observatorium. Utifrån de synpunkter som framkommit bl.a. vid ett internationellt seminarium kring dessa frågor beslutade styrelsen att uppdra åt professor , Tema Q, , att planera och etablera ett institut (Swecult) för forskningssamarbete, forskningskommunikation och initiering av praktiknära forskning m.m. och medarbetare har haft ett stort antal samverkansdiskussioner med relevanta forskningsmiljöer i inklusive de närstående verksamheterna vid Nordicom () i , (), (), Service Management-programmet (), i , K3 vid , , m.fl. Avnämarperspektivet har uppmärksammats vid överläggningar med , Kommuner och Landsting, Stiftelsen och näringsliv, Klys (Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetskommitté), m.fl. sektorsintressenter. Samarbete har etablerats med ledande nordiska institut på det kulturpolitiska fältet Cupore (), , Senter for Kultur- og Idrettsstudiar, Høgskolen i Telemark, vid Bibliotek-skolen i . Europeiskt samarbete har etablerats med ERICarts () genom att Swecult i samverkan med åtagit sig att svara för den årliga uppdateringen av ERICarts/kompendium över trender i europeisk kulturpolitik. I projektet som är det största och bäst etablerade nätverket för kulturpolitiskt informationsutbyte i deltar 35 länder. Swecult har etablerat samarbete med ett internationellt nätverk för kulturstatistiskt informationsutbyte initierat av . Swecult presenterades vid konferensen i . Swecult har träffat en överenskommelse med () om att åtaga sig beredningsprocessen för utdelningen av det årliga priset . En rad internationella forskningskontakter har etablerats bl.a. via Tema Q:s forskningsprogram Culture Unbound, Tema Q:s om europeisk museipolitik och den av Tema Q genomförda and Media . kommer Swecult att starta en svensk forskningsdatabas, utveckla en hemsida och ett länksystem, utge ett informationsblad och ordna ett större nationellt seminarium för forskare och praktiker på det kulturpolitiska fältet. Vidare planeras den första utgåvan av Kultursverige, en återkommande publikation, som ska ge en bred översikt och en kritisk diskussion av samtidstrender inom kulturlivet. Swecult är på väg att bli en viktig aktör såväl nationellt som internationellt inom fältet. Detta gäller såväl beträffande forskningssamarbete som mera policynära aktiviteter. har saknat en knutpunkt i detta avseende, och här kan Tema Q med sin egen verksamhet och sina breda kontakter lämna viktiga bidrag. Styrelsen har därför beslutat att bevilja verksamheten anslag med . beslöt att avsluta sin aktiva verksamhet i och med det 10:e verksamhetsåret (2006). Den sista stipendieutdelningen arrangerades i samarbete med med temat Kreativitet i mötet mellan konst och vetenskap. Till detta evenemang producerades en 62-sidig, rikt illustrerad jubileumsskrift med texter och bilder av samtliga 27 stipendiater och ett antal artiklar inom området konst och vetenskap. Vid konferensens avslutning överlämnade ordförande f. talmannen materiella och immateriella arv till vd . Det officiella överlämnandet av stiftelsens kapital sker i samband med bokslutet för . är det föddes i småländska . Han blev en av vårt lands mångsidigaste och internationellt sett mest betydande vetenskapsmän, särskilt inom botaniken. RJ har utöver mycket stora åtaganden, t.ex. utgivningen av brev, ett projekt som inleddes , avsatt till olika evenemang och projekt under jubileumsåret. har fått som bidrag till upprustning av Linnéminnena: , , Linnaeums orangeri och barockträdgården samt aktiviteter . Till dessa hör naturligtvis festligheterna , födelsedag. Den nationella organisationen för 2007 har beviljats . Däri ingår bl.a. en fotoutställning av : I spår, anslag till en vid , , m.m. Bidrag har även beviljats till symposierna Växter och djur som källor till bot (KVA), vetenskapliga korrespondenser och and Homo Religious (båda vid ). RJ har vidare givit anslag till en utgåva av Diarium Surinamicum, Linnélärjungen rapport från med kultur- och kommentarer (professor , ). Ytterligare exempel på insatser är ny vetenskaplig analys av forskningsbidrag, bl.a. med stöd av ny översättning av hans Systema Naturae (ekonomie doktor , , m.fl.) samt en bok om gotländska resa (filosofie doktor ). I föregående årsberättelse omnämndes ett par utredningsprojekt om framtidens universitets- och högskolesystem. Det ena projektet, , var initierat av Kungl. och avslutades vid ett seminarium . Det andra universitetsprojektet tillkom på initiativ av och RJ och hade namnet Universitet 2010. Vd var ordförande och sekreterare i projektet. Arbetet avslutades utan att bli slutrapporterat med anledning av att förordnades som statlig utredare av resurstilldelningen till universitet och högskolor. Av Projekt 2010 beställda utredningar från rektor och har dock levererats till RJ. Forskarskolan i moderna språk Trettio doktorander med sin hemvist i engelska, franska och tyska har deltagit i Jubileumsfonds forskarskola i moderna språk, som startade . De gemensamma aktiviteterna inom forskarskolan har numera avslutats. Vid utgången av 2006 hade nitton av doktoranderna fullbordat sina studier, vilket är ett tillfredsställande resultat. Forskarskolans koordinator professor , , bedömer att ytterligare 5 av dem kommer att ha disputerat i och med /07. RJ kommer att anordna en uppföljningskonferens för deltagarna i forskarskolan och de medverkande lärarna och handledarna. Forskarskolan i matematik med ämnesdidaktisk inriktning har forskarskolan i matematik med ämnesdidaktisk inriktning producerat sina första åtta doktorer dessa har disputerat helt enligt tidtabellen. Året innebar avslutningen av forskarskolans femåriga gemensamma verksamhet. För att markera avslutningen av forskarskolan ägde en utåtriktad konferens rum vid . Syftet med , som inleddes av , var i första hand att ge en samlad bild av forskningen inom forskarskolan. Matematikdidaktiker, matematiker, lärarutbildare, doktorander, lärare och andra intresserade från hela landet deltog i konferensen förutom doktorander och handledare i forskarskolan. De åtta nyblivna eller nästan färdiga doktorerna från forskarskolan deltog med korta presentationer och efterföljande samtal om sin forskning. De internationellt framstående matematikdidaktiska forskarna från , , och från , , gav uppskattade föreläsningar om forskarutbildning och forskning i matematikdidaktik. Båda har medverkat som biträdande handledare i forskarskolan. Den utbildningsvetenskapliga kommittén vid har stött forskarskolan med två större bidrag, och dess ordförande, , medverkade i . Forskarskolan anordnade en konferens , karriärvägar och meritering för doktoranderna under medverkan av bl.a. prorektor , KTH, och flera av forskarskolans handledare. De flesta doktoranderna avslutade sina kursprogram . Därför inbjöd forskarskolan inte till någon gemensam kurs . genomförde professor , , på forskarskolans uppdrag en utvärdering av forskarskolan med utgångspunkt i de avhandlingar som då hade lagts fram. Hans rapport publicerades (: in Mathematics Education, Research Report in Mathematics Education. 1, 2006, matematisk statistik, ). Totalt har 20 doktorander deltagit i forskarskolan , var och en med hemvist vid en av de tio olika högskolor/universitet från i norr till i söder som medverkar i forskarskolan. De flesta doktoranderna antogs som forskarstuderande och började i forskarskolan vid dess start . inlemmades ytterligare tre doktorander i forskarskolan. För de doktorander som antogs vid starten var /06 det femte och med doktorandanställning. Åtta av dem försvarade framgångsrikt sina doktorsavhandlingar , den första , och de två sista . Opponenter har varit väl etablerade matematikdidaktiska forskare från , , , och . I betygsnämnderna har i samtliga fall både matematiker och matematikdidaktiker ingått. Alla åtta doktorer har direkt fått anställningar med relevanta arbetsuppgifter med hänsyn till deras forskarexamen vid universitet/högskolor eller inom statliga myndigheter eller . Ytterligare två doktorander har avlagt licentiatexamen . För dessa två innebär licentiatexamen tills vidare avslutningen av forskarstudierna. Övriga tio doktorander är antingen senare antagna eller har genom uppehåll för föräldraledighet eller sjukledighet försenats och fortsätter sina studier med sikte på doktors- eller licentiatexamen längre fram. Fyra av dem har redan avlagt licentiatexamen som steg på vägen mot doktorsexamen. Dessa tio doktoranders anställningar finansieras också i fortsättningen i huvudsak med medel från det ursprungliga bidraget från RJ. Forskarskolan har liksom tidigare finansierat doktorandernas anställningar och dessutom givit stöd till institutionerna för vissa andra kostnader såsom handledning och resor. Ledningsgruppen har sammanträtt fyra gånger för att ta beslut om verksamhet, budget och bokslut. Koordinatorn avslutar sitt uppdrag i och med utgång och har som sin sista arbetsuppgift fått att skriva en slutrapport om forskarskolans verksamhet. Rapporten kommer att färdigställas och göras tillgänglig antingen via nätet eller som en tryckt rapport. RJ har beslutat att kvarvarande medel i forskarskolan ska förvaltas av och dess matematiska institution. De är avsedda för finansiering av de kvarvarande doktorandernas anställningar. Forskning om tillhör de mest internationaliserade delarna av humaniora och samhällsvetenskap. har RJ i samverkan med av högre utbildning och forskning (Stint) gjort en satsning för att stärka den vetenskapliga kompetensen i på området. Sammantaget har den gemensamma satsningen de gångna fem åren uppgått till för forskarskola, postdoktorala befattningar, gästforskarprogram, internationella konferenser, initiering av ny forskning och nätverksbyggande mellan svenska miljöer och det internationella forskarsamhället. Ledstjärnor har varit strävan efter högsta möjliga vetenskapliga kvalitet och understödjande av största möjliga internationella exponering av svensk forskning. Professor har varit koordinator med först , sedermera (båda Stint), som administrativ resurs. Som representant för RJ har forskningssekreterare varit adjungerad i styrgruppen. Stint har representerats av verkställande direktör . I har ingått nio doktorander utvalda i nationella ansökningsomgångar 2002 och 2003. Doktorandtjänsterna har vilat på 5050-finansiering med universiteten. Forskarskolan har tillhandahållit biträdande handledning, medel för forskningsresor i , handledningsinternat och forskarkurser också öppna för andra doktorander. hölls på samma sätt som året innan ett intensivt tredagarsinternat med internationella experter, där samtliga pågående forskningsprojekt avstämdes. Den först disputerade, , , erhöll 2005 ett av RJ:s . har även , , och , , disputerat. Två ytterligare disputationer förväntas 2007. Bedömningen är att nästan alla avhandlingsarbeten kommer att kunna avslutas inom stipulerad tid. Programmet stöder de mest lovande unga forskarna genom tre postdoktorala tjänster på 2+2 år, i vilka ingår ett obligatoriskt utlandsår vid någon av världens ledande institutioner på området. Innehavarna har genomfört sina utlandsår vid vid (, ), Southeast vid (, ) och vid (, ). Alla tre har säkrat sin fortsatta forskning innan tiden vid SSAAPS löpt ut genom fakultets- och rådsanslag eller med hjälp av stöd från näringslivet.