frsrdg · GU04RS1 · 2007-01-01 00:00:00 — FöRSLAGETS HUVUDSAKLIGA INNEHåLL 2006/07:RS1 2006/07:RS1 FöRSLAGETS HUVUDSAKLIGA INNEHåLL Fastställande av löner för ombudsmän I detta ärende lämnar riksdagsstyrelsen förslag till en ny ordning för fastställande av löner för ombudsmän. Förslaget innebär att uppgiften för riksdagsstyrelsen att bestämma lön, avgångsersättning och övriga anställningsförmåner för ombudsmän förs över på till riksrevisorerna. Nämnden byter därmed namn till till ombudsmän och riksrevisorerna. Förslaget innebär ändringar i riksdagsordningen och lagen (2002:1024) om lön till riksrevisorer. FöRSLAGETS HUVUDSAKLIGA INNEHåLL 2006/07:RS1 2006/07:RS1 FöRSLAGETS HUVUDSAKLIGA INNEHåLL Förslagets huvudsakliga innehåll 1 1 Riksdagsstyrelsens förslag till riksdagsbeslut 3 2.1 Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen 4 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (2002:1024) om lön till riksrevisorer 5 3 Ärendet och dess beredning 6 4 Riksdagsstyrelsens överväganden och förslag 7 1 Riksdagsstyrelsens förslag till riksdagsbeslut FöRSLAGETS HUVUDSAKLIGA INNEHåLL 2006/07:RS1 2006/07:RS1 FöRSLAGETS HUVUDSAKLIGA INNEHåLL Riksdagsstyrelsen föreslår att antar förslaget till 1. lag om ändring i riksdagsordningen, 2. lag om ändring i lagen (2002:1024) om lön till riksrevisorer. I detta beslut har deltagit: Per , ordförande, (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). 2 LAGTEXT 2006/07:RS1 Riksdagsstyrelsen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen att 8 kap. 5 §, tilläggsbestämmelse 8.5.1 samt rubriken före 8 kap. 5 § skall ha följande lydelse. till ombudsmän och riksrevisorerna till riksrevisorerna består av ordförande och två andra ledamöter. De väljs var för sig av efter varje ordinarie val till för tiden intill dess nytt val till nämnden har ägt rum. Suppleanter skall inte utses. till ombudsmän och riksrevisorerna består av ordförande och två andra ledamöter. De väljs var för sig av efter varje ordinarie val till för tiden intill dess nytt val till nämnden har ägt rum. Suppleanter skall inte utses. Om en ledamot av sjukdom eller annan orsak blir förhindrad att utföra sitt uppdrag, väljer en person i hans eller hennes ställe så länge hindret varar. Val av ledamöter i till riksrevisorerna bereds av . Val av ledamöter i till ombudsmän och riksrevisorerna bereds av . Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (2002:1024) om lön till riksrevisorer Härigenom föreskrivs att rubriken till lagen (2002:1024) om lön till riksrevisorer samt 1 § skall ha följande lydelse. Lag (2002:1024) om lön till riksrevisorer Lag (2002:1024) om lön till ombudsmän och riksrevisorerna Det belopp som skall betalas i lön till riksrevisorerna skall bestämmas av till riskrevisorerna. Nämnden skall också besluta om avgångsersättning och övriga anställningsförmåner för riksrevisor. Det belopp som skall betalas i lön till ombudsmän och riksrevisorerna skall bestämmas av till ombudsmän och riksrevisorerna. Nämnden skall också besluta om avgångsersättning och övriga anställningsförmåner för ombudsmän och riksrevisorerna. Nämnden är en myndighet under . Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning 2 LAGTEXT 2006/07:RS1 2006/07:RS1 2 LAGTEXT Riksdagsstyrelsen gav riksdagsdirektören i uppdrag att bereda frågan om formerna för fastställande av ombudsmäns löner (riksdagsstyrelsens prot. 2005/06:10). Frågan om ombudsmäns löner har därefter på riksdagsdirektörens uppdrag utretts av f.d. kanslichefen . Under beredningen har ordföranden i till riksrevisorerna och kanslichefen i delgivits utkast till förslag. 4 Riksdagsstyrelsens överväganden och förslag 4 RIKSDAGSSTYRELSENS öVERVäGANDEN OCH FöRSLAG 2006/07:RS1 2006/07:RS1 4 RIKSDAGSSTYRELSENS öVERVäGANDEN OCH FöRSLAG Enligt gällande kollektivavtal mellan riksdagsförvaltningen (arbetsgivare) och Fackförbunden ST, SACO-S och (arbetstagare) bestäms lönerna för ombudsmän av riksdagsstyrelsen. Lönerevision sker i princip en gång . var tidpunkten reglerad men det har blivit alltmer flytande när lönerevision sker. Vid den årliga lönerevisionen tas ombudsmännens löner upp sist tillsammans med lönerna till riksdagsdirektören, riksdagsdirektörens ställföreträdare (kanslichefen i kammarkansliet), administrative direktören och förhandlingschefen vid riksdagsförvaltningen. En riktpunkt för lönesättningen av ombudsmännen har varit att chefsjustitieombudsmannens lön ska ligga ca över månadslönen för ett justitieråd och de övriga justitieombudsmännens lön ca över denna lön. Vid omorganisationen av den statliga revisionen inrättades myndigheten som lyder under . Myndighetens ledning består av tre riksrevisorer som väljs av utan möjlighet till omval. Deras oberoende är garanterat i grundlag, 12 kap. 7 § regeringsformen. I samband med myndighetens tillkomst inrättades på initiativ en särskild av riksrevisorernas löner och vissa andra anställningsförmåner för dem. Enligt utskottets mening var det angeläget att riksrevisorernas anställningsförmåner bestämdes på ett sätt som inte kunde anses inkräkta på riksrevisorernas oberoende. Efter mönster av arvodena till statsråden och riksdagsledamöterna inrättades därför den särskilda nämnden. Nämnden beslutar om lön till riksrevisorerna men också om avgångsersättning, pensionsförmåner och andra anställningsförmåner. Skälet för att det bör finnas utrymme för avgångsersättning var enligt utskottet att riksrevisorerna inte kunde omväljas efter sin mandatperiod . Det kunde enligt utskottet inte uteslutas att förbudet mot omval också gjorde sig gällande när det gällde storleken av pensionsförmånerna. Övriga förmåner borde, ansåg utskottet, i huvudsak utgå i enlighet med de regler som gäller för anställda i staten, men med hänsyn till de särskilda förhållanden som gäller för riksrevisorerna (bet. 2002/03:KU12 s. 16). Nämndens sammansättning och valet av dess ledamöter regleras i 8 kap. 5 § riksdagsordningen och tilläggsbestämmelse 8.5.1. Nämnden består av ordförande och två andra ledamöter. Val av ledamöter i nämnden bereds av konstitutionsutskotttet. De väljs var för sig av efter varje ordinarie riksdagsval för tiden intill dess nytt val till nämnden har ägt rum. Suppleanter utses inte. Om en ledamot av sjukdom eller annan orsak blir förhindrad att utföra sitt uppdrag, väljer en person i hans eller hennes ställe så länge hindret varar. Nämndens arbete regleras i en särskild lag, lagen (2002:1024) om lön till riksrevisorer. Av lagen framgår bl.a. att nämnden ska bestämma det belopp som skall betalas till riksrevisorerna. Nämnden ska också besluta om avgångsersättning och om övriga anställningsförmåner för riksrevisorerna (1 §). Lagen innehåller i övrigt regler om nämndens sekreterare, ärendenas handläggning, förbud mot överklagande av nämndens beslut samt om hur arvodet till nämndens ledamöter fastställs. Enligt 12 kap. 6 § regeringsformen väljer en eller flera ombudsmän att utöva tillsyn över tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra författningar. Ombudsmännen intar samma självständiga ställning som riksrevisorerna. har karakteriserat ombudsmän som en utanför den offentliga förvaltningen stående, helt självständigt verkande institution som har sin grund i folkrepresentationens förtroende och som de enskilda kan vända sig till med sina klagomål mot myndigheternas verksamhet. Den löpande verksamheten bedrivs helt utan påverkan av . Denna självständighet är institutionens främsta kännetecken och grunden för dess betydelse (KU 1975/76:22 s. 49). Riksdagsstyrelsen anser därför att det finns goda skäl för att ombudsmännens - i likhet med riksrevisorernas - löner och övriga anställningsförmåner bestäms på ett sätt som inte riskerar att inkräkta på deras oberoende ställning. För att uppnå detta syfte föreslår riksdagsstyrelsen att även ombudsmännens löner bör fastställas av en särskild nämnd. Att inrätta en ny nämnd som motsvarar löner skulle vara en lösning. Den skulle i så fall utses på samma sätt som löner. Det finns emellertid skäl som talar för att en bättre och rationellare lösning är att löner också får ta hand om uppgiften att fastställa ombudsmännens löner och övriga anställningsvillkor. Även om inriktningen av riksrevisorernas och ombudsmännens arbete skiljer sig åt är de krav som ställs på kompetens och erfarenhet ganska likartade. Den kunskap om anställningsvillkoren för i första hand statligt anställda som nämndens ledamöter måste skaffa sig är således relevant för båda personalgrupperna. De båda grupperna påminner också om varandra i fråga om exponering för medial och annan publik uppmärksamhet. Det förhållandet att samma nämnd fastställer anställningsvillkoren för både ombudsmännen och riksrevisorerna behöver inte betyda att dessa villkor bör bli exakt desamma för de båda grupperna. Det finns viktiga skillnader mellan de båda grupperna som motiverar olikheter i anställningsvillkoren. En skillnad består i att ombudsmännen men inte riksrevisorerna kan väljas om för en ny mandatperiod och att detta också regelmässigt sker intill dess att pensionsålder inträder eller ombudsmannen själv avböjer omval. En annan omständighet som har betydelse för lönesättningen är lönenivån för den personkrets ur vilken ombudsmännen respektive riksrevisorerna rekryteras. Förslaget förutsätter ändringar i riksdagsordningen och i lagen om lön till riksrevisorer. Nämnden föreslås byta namn till till ombudsmän och riksrevisorerna. I övrigt finns ingen anledning att göra några ändringar i denna reglering. Förslaget förutsätter däremot en omförhandling av avtalet om beslut av riksdagsstyrelsen, riksbanksfullmäktige och till riksrevisorerna om avlöningsförmåner m.m. för vissa högre anställningar m.fl. (dnr 231-144-06/07) för att förslaget till lagändringar ska kunna genomföras. Beträffande den fråga som regleras i avtalets 3 § om skyldighet att lämna uppgift om innehav eller avsikt att åta sig bisysslor bör även i fortsättningen ombudsmännen lämna denna uppgift till riksdagsstyrelsen. Ändringarna föreslås träda i kraft .