frsrdg · GU04RJ1 · 2007-01-01 00:00:00 — Det svenska forskarsamhället har generalmönstrats genom att nationella konferenser och disciplinära sammankomster har organiserats i syfte att utveckla samarbetet mellan lärosätena. Ett tvådagarsseminarium om Kinaforskningens framtid inom nationalekonomiämnet åtföljs av ett liknande seminarium med ämnesföreträdare inom fredsforskning och internationell politik i tidigt 2007. Syftet är att bidra till att ge större utrymme i den reguljära universitetsverksamheten och kursutbudet vid olika institutioner. SSAAPS internationella workshopprogram omfattade sex workshoppar i , , , Guiyang i , och . Dessa behandlade olika problemställningar vid forskningsfronten med en tyngdpunkt på olika aspekter av den snabba utvecklingen i . Sammankomsterna har efterlämnat förstärkta nätverk och förväntas i flertalet fall resultera i publikationer i internationella forum. SSAAPS ingår i tillsammans med Studies i , Sciencepo i , nederländska i och det tyska nationella centret för samtidsorienterad stillahavsasienforskning, Institut für Asienkunde i . Inom denna ram bidrar SSAAPS till finansieringen av kvalificerade Series i samarbete med i . Inom denna serie ordnades sju specialiserade workshoppar i , , , och samt två stycken i alla med fokus på gemensamma samtidsfrågor i och . Efter i med titeln and Social Policy som samlade drygt 30 svenska professorer, postdoktorer och doktorander tillsammans med centralt placerade kinesiska forskare vid samt universiteten i har SSAAPS påbörjat en strategisk satsning på samtidsforskning om . Denna satsning omfattade finansiering av en handfull kinesiska gästforskare vid svenska institutioner, såddfinansiering för utveckling av svensk-kinesiska forskningsprojekt och workshoppar om bl.a. medier och journalistik, migration och socialt utanförskap, lagstiftning och rättssystem samt anomalier i finansiella system. arrangerade SSAAPS även en större internationell konferens om in Science, Technology and Innovation, som hölls i , i samarbete med för Asienstudier och andra samarbetspartner. Avsikten är att kommande år göra en strategisk insats för förstärkt forskning om den snabba utvecklingen av vetenskap, teknik och FoU i bl.a. , , , och . SSAAPS-programmet har utvärderats . Uppnådda resultat har bedömts som framgångsrika. Som följd härav tillskjuter Stint ytterligare för de kommande tre åren. RJ har för sin del beslutat anslå till två treåriga postdoktorala tjänster . Ambitionen är att bredda verksamheten mot andra vetenskapsområden samt att även fördjupa samarbetet med centrala Asienintressenter utanför akademierna. Programmet presenteras närmare på . för museianställda startade och befinner sig nu i sitt femte verksamhetsår. Forskarskolan samfinansieras med Kungl. med RJ som huvudfinansiär med en insats på . De sex första disputationerna planeras äga rum under /08. Förutom de elva doktorander som antogs från starten, antogs ytterligare två fr.o.m. . Verksamheten har varit framgångsrik och har väckt positiva reaktioner och förväntningar inom hela ABM-sektorn och även uppmärksammats i beslut om forskningspolitiken med anledning av den senaste forskningspropositionen från Utbildnings- och . Såväl forskarskolans ledning som finansiärerna har vid upprepade tillfällen för såväl som Utbildnings- och framhållit det fortsatta behovet av insatser av denna kompetenshöjande karaktär. En rad viktiga argument i denna fråga lyfts fram i debattskriften Forskning & Museer (2006), som författats av docent , ordförande i forskarskolans styrgrupp. har forskarskolan liksom varit samlad vid tematiska läskurser och redovisningsseminarier. samlades den till internat i med teoriseminarium tillsammans med bl.a. professorerna , , samt doktorand från i , . Professor höll två seminarier, det ena i samarbete mellan forskarskolan och . hölls den årliga planeringsdagen på med doktoranderna, arbetsgivarna och handledarna. En av de frågor som diskuterades var Hur kan behålla kontakten med doktoranden och museet ?. Professor och universitetslektor inledde. hölls teoriseminarier i internatform i på temat Kulturmiljöns landskap. Arrangemanget planerades tillsammans med vid och var forskarskolans sista större kurssammankomst. I seminariet medverkande professorerna , samt forskare från . Dessutom gästades forskarskolan av riksantikvarie D.M.K. Kamamba, som föreläste om bevarande av kulturarv i ett postkolonialt perspektiv. Forskarskolan leds av en av RJ och utsedd styrgrupp. I denna ingår docent , ordförande, professorerna . , , och , , , styresman , , , forskningsdirektör, , och fil.dr , , sekreterare och koordinator. Pro Futura III och IV Pro Futura är ett postdoktoralt program som ger unga särskilt lovande forskare för fri forskning och vistelser i framstående internationella miljöer. Stipendierna ger därmed innehavarna mycket goda möjligheter att avancera inom sina forskningsfält. För att hedra sin avgående ordförande professor , har RJ i hennes namn inrättat en treårig postdoktoral forskartjänst med inriktning mot förmodern/tidigmodern historia, idéhistoria eller kyrkohistoria. Satsningen offentliggjordes och tjänsten överlämnades symboliskt till henne vid RJ:s styrelsemiddag på . För att hedra och tacka honom för hans 14 framgångsrika år som stiftelsens vd har styrelsen beslutat inrätta 2 treåriga postdoktorala fellowships/stipendier i hans namn för yngre forskare med inriktning mot global styrning och internationella organisationer. Tjänsterna överlämnades symboliskt till honom av styrelsens ordförande under den mottagning som stiftelsen anordnade inför hans pensionering /07. European Foreign and Security Policy Studies RJ inrättade ett postdoktoralt program i anda tillsammans med italienska Compagnia di och tyska Volkswagenstiftung. Programmet löper och ska finansiera ett hundratal unga forskare inom utrikes- och säkerhetspolitikens område. har avsatt för detta ändamål. Programmet European Foreign and Security Policy Studies har utlysts för tredje gången över hela . Målsättningen är att unga forskare, med europeisk bakgrund eller verksamma i , ska ges möjlighet att vistas i en miljö i ett annat europeiskt land . utses kohorter om 2025 stipendiater. Gemensamma nätverksupprätthållande aktiviteter i form av konferenser och sommarskolor genomförs med jämna mellanrum. Representanter för har varit styrelsens forne ledamot professor och den nuvarande ledamoten professor samt från kansliet forskningssekreterare . gick ansökningstiden för den tredje omgången ut och de tre stiftelserna mottog 89 ansökningar. Av dessa kommer 36 kandidater att inbjudas att delta vid programmets tredje s.k. , där den slutgiltiga sållningen kommer att ske. kommer konferensen att arrangeras av Compagnia di i . Temat är ESDP Seven Years On: to the Future. Inom ramen för detta program utlyses även ett pris för bästa insats av en forskare eller skribent inom ämnesområdet. Priset har inrättats för att hedra minnet av utrikesminister , vars tragiska död har motiverat tillkomsten av detta program. Priset har namnet och delades ut vid en ceremoni i . Priset på delades ut av , Volkswagenstiftung, och vd till professor , verksam vid , . Talare vid prisutdelningen var bl.a. kabinettssekreterare och kommissionären . Postdoktoralt program för ABM-sektorn har uppmärksammat arkivens, bibliotekens, museernas och de lärda verkens roll i forskningen om vårt kulturarv och om de historiska perspektiv som sträcker sig bortom samtidshistorien. Stiftelsen har bl.a. arrangerat konferenser för att diskutera frågor om forskning i anslutning till dessa myndigheter och avser att ytterligare följa utvecklingen inom dessa områden bl.a. genom den nya områdesgrupp som ska fokusera på forskning om för- och tidigmodern tid. De olika satsningar som RJ gjort genom s.k. infrastrukturellt stöd inte minst alla digitaliserings- och databassatsningar har varit ett sätt att tydligt markera dessa institutioners betydelse för forskning inom humaniora och samhällsvetenskap. Stiftelsen har även mött behovet av att stärka den vetenskapliga kompetensen bland de museianställda och att härigenom stimulera till ökad forskning på material i museernas samlingar genom ett forskarutbildningsprogram för museianställda, , i samarbete med Kungl. hölls på initiativ av och RJ ett diskussionsseminarium om s.k. långsiktsmotiverad forskning inom kultursektorn med deltagande av dåvarande kulturministern och hennes statssekreterare samt ett antal företrädare för de lärda verken, centrala ABM-institutioner och berörda departement. Bakgrunden till att detta möte hölls var problemet som innebär att långsiktigt motiverade projekt ofta i form av tillrättaläggande av forskningsmaterial i museer och arkiv har svårt att finna såväl uthålliga arbetsformer som ett uthålligt säkerställande av finansieringen, såsom det formulerades i inbjudan till överläggningarna. Diskussionen inleddes med två föredragningar av forskningssekreterare , RJ, respektive professor , , och den diskussion som följde fokuserade på de principiella problemen. En förhållandevis stor samstämmighet rådde beträffande dessa frågors vikt, och man ansåg allmänt att denna diskussion borde fortsätta och bli mer konkret så även från ministerhåll. Det nätverk som härmed kom att formas har fått arbetsnamnet 2 juni-rörelsen. De ursprungliga inbjudna institutionerna var , Kungl. , , , , , i , Statens ljud- och bildarkiv samt . och Statens ljud- och bildarkiv har senare visat sig inte vara intresserade av att fortsätta diskussionen. Lunds Universitets Bibliotek har däremot tillkommit i nätverket. Från dessa diskussioner och de inkomna redovisningarna kring angelägna projekt fanns några genomgående iakttagelser som RJ och tog fasta på för att utforma ett förslag för de i nätverket ingående institutionerna att reagera på. Det gällde frågorna om allmän vetenskaplig kompetenshöjning, kompetensöverföring mellan generationer samt möjligheten att utnyttja existerande samlingar för intern forskning inom myndigheterna. lade finansiärerna fram ett förslag om en postdoktoral satsning enligt traineemodell. Samtliga intressenter reagerade positivt på detta och inkom med en rad konstruktiva synpunkter. För att bidra till nyrekryteringen av forskarutbildad personal hos ovanstående organisationer föreslog finansiärerna ett postdoktoralt program där respektive myndighet erhåller medel för att täcka två tjänster om . Dessa tjänster ska utnyttjas för forskningsverksamhet via nyanställd disputerad personal. Extern rekrytering ska vara prioriterad. Resterande tid om ska utnyttjas för tjänstgöring inom myndigheten och bekostas av densamma. De olika forskningsprojekten ska utgå från ett lokalt behov av att bearbeta de interna samlingar som respektive myndighet ansvarar för i bokbestånd, magasin och arkiv. Handledningen i myndighetens ordinarie arbete, inklusive introduktion i samlingarna, ska ske via en erfaren tjänsteman som helst har vetenskaplig meritering (traineesystem). Myndigheten ska stå för alla overheadkostnader. En utvärdering ska ske i slutet av den första anställningsperioden inför fortsatt anställning . Utvärderingen består dels av en skriftlig rapport från forskaren, dels av ett utlåtande från organisationen. Dessa tjänster ska övergå till att bli tenure-track-anställningar. Om den anställda forskaren uppnår docentkompetens och visar skicklighet i den övriga tjänstgöringen ska anställningen, efter en andra utvärdering, kunna övergå i tillsvidareanställning vid organisationen med forsknings- och utvecklingsarbete i tjänsten. Detta program utlystes och 14 av de 16 tjänsterna tillsattes. Den ena tjänsten vid Lunds Universitets Bibliotek (bibliometri) har lysts ut igen och kommer att tillsättas . Nedan förtecknas de forskare som påbörjat sina tjänster: Fil.dr i utjämning eller regionalisering? Fil.dr fornsvenska och äldre nysvenska namnfrasens semantik, syntax och morfologi Teol.dr och hans betydelse för det svenska samhället Fil.dr och folkliga småtryck som religiös vederkvickelse, rännstenslitteratur och arena för borgerlig offentlighet Fil.dr och naturvetenskap i stormaktstidens , ca 16001700 En tjänst under tillsättning Fil.dr och massmarknad: Konsumtionskulturer kring socker och sött i till våra dagar Fil.dr om ditt liv. Fotoalbum minne, tid, identitet Fil.dr bevara eller att inte bevara: Om den svenska bevarandeideologins historia Fil.dr svenska kommittéväsendet 16001900 Fil.dr herrgårdarnas finrum: Tjänstefolk på skånska och halländska herrgårdar 17401940 Fil.dr antika litteraturens inverkan på vetenskapen i Uppsaladissertationer 16001850 Fil.dr auktoritet och kroppslighet Lärande och minne hos barn och ungdomar Lärande på alla nivåer har blivit en alltmer viktig fråga för det svenska utbildningssystemet. års forskning inom psykologi, kognitiv vetenskap och neurovetenskap har gett oss en förståelse för barns lärande, hur de är motiverade, hur de skapar begrepp och hur de minns. Information via Internet och andra interaktiva undervisnings- och lärandeprogram har blivit ökande viktiga verktyg för skolorna. , () och utbildningsvetenskapliga kommitté (UVK) har beslutat att finansiera ett program benämnt Learning and Memory in Children and . Målsättningen är att stödja och skapa ett eller flera forskningsprojekt i av hög internationell standard inom området lärande och minne hos barn. Forskningsprojekten ska ge en bättre förståelse av möjligheter och begränsningar avseende barns lärande och minne och resultera i bättre strategier för lärande i daghem, förskolor, skolor och universitet och andra lärande sammanhang. Forskningsområdet definieras i tre huvudtitlar: Emotion och motivation, Begreppsbildning och begreppsutveckling samt Interaktiva lärandeprocesser. Forskningen kommer att kunna omfatta bl.a. neurologi, psykologi, kognitionsvetenskap och pedagogik. Det beslutade samarbetet omfattar med en möjlig förlängning inom en kostnadsram om . Utlysningen av dessa medel skedde . Sista ansökningsdag var . Totalt inkom 18 ansökningar. Ett programråd bestående av representanter för finansiärerna och fem forskare som representerar olika delar av lärandeprocessen, valde ut ett antal ansökningar för vidare beredning med hjälp av sakkunnigutlåtanden och intervjuer. Efter sammanvägning av egna bedömningar, utländska sakkunnigutlåtanden och det som framkom vid intervjuerna, föreslog programrådet enhälligt att följande forskare beviljas anslag . Efter utvärdering finns möjlighet att erhålla anslag . En internationell longitudinell tvillingundersökning av tidig språklig och kognitiv utveckling, läs- och skrivinlärning, matematik och uppmärksamhet Projektet är ett samarbete dels med forskargrupper i (), () och (i ), dels ett samarbete med en annan forskargrupp från (). Det övergripande syftet med projektet är att studera det genetiska och miljömässiga inflytandet på barns tidiga läs- och skrivinlärning, språk- och matematikförmågor samt uppmärksamhet. Projekt kommer också att kunna generera viktiga praktiska implikationer relaterade till både sociala och utbildningsmässiga hänsynstaganden, speciellt när det gäller riktlinjer för det pedagogiska arbetet med språk, läsning och matematik i för- och grundskola. För att besvara teoretiskt och empiriskt motiverade frågeställningar med fokus på det genetiska och miljömässiga inflytandet på språk-, läs- och skrivinlärning samt uppmärksamhet kommer projektet att genomföra omfattande testningar och observationer av totalt 1 142 enäggs- och tvåäggstvillingar från , , och med test som avser att mäta tidiga språkliga och kognitiva färdigheter och tidig skriftspråklig kompetens som antas vara av betydelse för den tidiga läs- och skrivutvecklingen, genomföra upprepade observationer och testningar av alla tvillingparen i samtliga fyra länder med fokus på språkliga och kognitiva färdigheter relaterade till läsning och skrivning och av den faktiska läs- och skrivutvecklingen i förskoleklass, år 1 och år 2 i skolan, utöka testningen 4 i skolan med ett större fokus på läs- och hörförståelse, genomföra observationer och skattningar av beteenden som är relaterade till ADHD (uppmärksamhet och hyperaktivitet/impulsivitet). Dessa skattningar genomförs av föräldrar, lärare och testledare och syftar till att studera fenotypiska och genotypiska samband mellan individuella variationer i uppmärksamhet å ena sidan och läs- och skrivutvecklingen å andra sidan, studera fenotypiska samband mellan olika miljömässiga förhållanden, språklig och kognitiv utveckling, samt läs- och skrivutveckling mellan observationer som genomförs vid en viss ålder och mellan observationer som genomförs i olika åldrar, jämföra likheter mellan enäggstvillingar och tvåäggstvillingar för att studera inflytande från gener och miljö på tidig språklig och kognitiv utveckling och den första läs- och skrivutvecklingen, samt beteende mellan observationer vid en viss ålder och mellan olika åldrar, tillämpa multivariat statistik för att bestämma det genetiska och miljömässiga inflytandet för samband mellan språklig och kognitiv kompetens i förskolan och läs- och skrivinlärning , studera likheter och skillnader mellan resultaten som genereras i de olika länderna som ingår i undersökningen, dels för att studera effekten av olika skolsystem, dels för att studera effekten av olika skriftsystem. För att besvara teoretiskt och empiriskt motiverade frågeställningar med fokus på det genetiska och miljömässiga inflytandet på matematik kommer projektet att genomföra testningar av totalt 520 enäggs- och tvåäggstvillingar från och med test som avser att mäta matematiska färdigheter, jämföra likheter mellan enäggstvillingar och tvåäggstvillingar för att studera inflytande från gener och miljö på matematiska färdigheter 2 i skolan, studera genetiskt och miljömässigt inflytande på olika komponenter av matematiska färdigheter. Att lära och minnas med interaktiva teknologier i ett narrativt perspektiv Syftet med projektet är att studera hur våra sätt att lära, minnas och organisera information och kunskaper förändras genom användning av digitala tekniker. I ett historiskt perspektiv innebar utvecklandet av skriftspråk, text och textbaserad information (exempelvis tabeller, grafer och andra slags representationer) att information kunde lagras utanför det mänskliga minnet. I samhällen som använder sig av skrift, vad man kan kalla dokumentsamhällen, lär och minns vi med hjälp av, och i intimt samarbete med, sådana externa redskap. Människor som kan läsa har åtminstone i viss utsträckning tillgång till de erfarenheter och kunskaper som byggts upp i samhället, erfarenheter som vida överstiger vad som kan lagras hos enskilda individer. Digitala tekniker innebär att ett enormt kollektiv minne byggs upp. Utmaningen, om man betraktar denna utveckling ur ett lärande-, kunskaps- och minnesperspektiv, är att göra människor kapabla att använda sådana resurser. Det gemensamma teoretiska och praktiska intresset i detta projekt är att studera samspelet mellan hur vi lär, minns och använder sådana externa digitala resurser. Den digitala tekniken kan ses både som en förlängning av traditionell användning av skrift (och andra slags representationer) och som en resurs som leder till nya sätt att lära, minnas och kommunicera. En intressant aspekt av denna utveckling är att den digitala tekniken i stor utsträckning löser problemen med att bevara information och att göra den tillgänglig i alltfler situationer. Detta innebär att lärande i allt större utsträckning blir en fråga om att kunna använda, anpassa och omformulera tidigare kunskaper och erfarenheter och i mindre utsträckning att enbart återge dem. Dessa allmänna teman om lärande, minne och teknik bearbetas i fem sammanhängande delstudier: Att utveckla ett undersökande arbetssätt (inquiry based learning, IBL) i naturvetenskap. Projektet handlar om att studera hur IBL-ansatser för att förstå och arbeta med vetenskap implementeras i klassrum och hur unga människor lär sig inte enbart naturvetenskap utan också hur sådan forskning bedrivs och hur man organiserar vetenskaplig information. Forskning som en metafor för lärande: Att organisera nya lärpraktiker och att utveckla nya former av literacy. Detta delprojekt handlar om hur elever lär sig att lära och lär sig att organisera information (dvs. minnas) i projektbaserat arbete. Nyckelfrågan är att studera hur människor utvecklar kognitiva och kommunikativa kompetenser i en digital informationskultur. Spel och spelande som miljöer för lärande. handlar om två frågor: I) vilket slags lärande som stöttas av digitala spel och II) ett försök att bidra till att bygga upp inkluderande digitala gemenskaper där grupper som riskerar marginalisering på grund av handikapp kan ingå på lika villkor. Språkinlärning i klassrumsinteraktion: Rollspel, projektarbete och digitala medier. Kärnfrågan är hur digital teknik och Internet kan användas för att stötta utvecklingen av avancerade språkfärdigheter i engelska genom att elever erbjuds nya, mer varierade och mer krävande kommunikativa sammanhang för att lära. Interaktiva teknologier, lärande och minne i tidig barndom. Nya teknologier (digital video m.m.) ger möjligheter att dokumentera och därmed också analysera aktiviteter. Denna utveckling innebär bl.a. att man kan dokumentera hur barn lär och minns i olika sammanhang i hemmet och i skolan. Detta delprojekt kommer att studera hur sådana teknologier kan användas för att stötta barns utveckling i skolan. Projektet är ett mångvetenskapligt, nationellt samarbete förlagt till universiteten i , och samt till i . Det genomförs i nära samarbete med lärarutbildningen. Biologiska mekanismer bakom dyslexi: de genetiska riskfaktorerna och deras reglering Läs- och skrivsvårigheter, dyslexi, uppmärksammas hos upp till ett av tjugo barn under eller efter första skolåret. Dyslexi leder till problem med att lära sig skriva och läsa men i övrigt är skolgången lika bra som skolkamraternas i samma årskurs. Odiagnostiserad dyslexi kan leda till sociala problem medan dyslektiker som får relevant stöd i undervisningen ofta klarar sig fint i skolan och yrkeslivet. Orsaken till dyslexi är till stor del biologisk, och ofta finns det fler än en med detta handikapp inom familjen. vet man att dyslexi har en komplex bakgrund och att många gener spelar en roll i uppkomsten av läs- och skrivsvårigheter. Den första dyslexigenen upptäcktes av forskargruppen. har man identifierat fyra gener. Ytterligare fem gener förväntas tillskrivas en funktion i de biologiska orsakerna bakom dyslexi. Det är anmärkningsvärt att forskning i många olika länder med skilda språk leder till identiska och reproducerbara genfynd. har också den första processen i hjärnans utveckling som kan ge upphov till dyslexi identifierats. Denna nya kunskap är bara början, och i det långa loppet kommer kunskapen om den biologiska bakgrunden att vara viktig för att hjälpa barn med dyslexi. Det övergripande målet med projektet är att förklara den neurobiologiska bakgrunden till dyslexi. För att göra det måste man börja med vår genetiska kod, DNA. Detta innebär identifiering av gener och de varianter i gener som i slutändan leder till dyslexi. Vidare vill man också upptäcka de nätverk av genprodukter, proteiner, som är nödvändiga för förmågan att lära sig läsa och skriva samt utveckla ett fungerande språk. Slutligen tror man att sådan kunskap kommer att resultera i mer noggrann diagnos, effektivare stöd och minskad börda för dyslektiker. Denna typ av forskning länkar samman olika vetenskapsområden och kräver samarbete mellan specialister inom genetik, neurobiologi, klinisk neurovetenskap och pedagogik för att sammanföra kunskaperna mot samma mål. Projektet är uppdelat i fyra delar vilka syftar till att identifiera biokemiska mekanismer bakom dyslexi, definiera dyslexigener som kan förbättra diagnos av dyslexi och liknande handikapp, finna sambanden mellan gener och funktioner i hjärnan, sprida kunskapen om dyslexiforskning till det övriga samhället på ett begripligt och korrekt sätt.