frsrdg · GU04RRS23 · 2007-03-21 00:00:00 — I den svenska ställs krav på prövningen genom de grundläggande hänsynsreglerna, t.ex. försiktighetsprincipen, regler om bästa möjliga teknik och alternativa metoder, samt särskilda etiska hänsyn inbegripet bedömning av samhällsnytta. anser att dessa krav på prövningen inte tillgodoses till fullo. Den prövning som i praktiken görs är inte så bred och ingående som regelverket påbjuder. Flera svåra avvägningar görs inte. I flera frågor saknas också regler som är av betydelse för odlingen av GMO, såsom regler om samexistens, miljöansvar och skadestånd. Dessa brister riskerar att få mer allvarliga effekter framöver då GMO-ärendena blir fler. De brister som framkommit i granskningen innebär enligt mening att risker inte hanteras på ett tillfredsställande sätt och att förtroendet från allmänheten äventyras. Därmed blir det också svårare att utnyttja teknikens möjligheter till fullo. anser att om balansen mellan det tekniskt möjliga och det etiskt och miljömässigt rimliga ska kunna upprätthållas måste nuvarande regler och tillämpningen av dem utvecklas på flera punkter. Huvuddelen av rekommendationer rör åtgärder som bör övervägas av regeringen och som myndigheterna också bör arbeta med. Rekommendationer riktade till regeringen utveckla hur och EG-rättens krav på riskbedömning inför all prövning av GMO-användning ska tillgodoses, bl.a. hur avvägningar mellan olika hänsyn ska redovisas, upprätthålla en ordning med bättre och mer tillgänglig samhällsinformation om GMO, utarbeta regler för miljöansvar, skadestånd, återställande och samexistens, vidta åtgärder för att kompensera den splittrade rapporteringen om GMO, reda ut de oklarheter som råder gällande tillämpligheten på GMO-området av bestämmelserna i 6 kap. om tidigt samråd. Rekommendationer riktade till berörda myndigheter rekommenderar de inblandade myndigheterna att utveckla metoder för hur och EG-rättens krav på riskbedömning inför all prövning av GMO-användning ska tillgodoses, bl.a. hur avvägningar mellan olika hänsyn ska redovisas; förarbetena till kan härvid användas som utgångspunkt, redovisa avvägningar som görs vid prövning, tillhandahålla bättre samhällsinformation om GMO, och bör delta mer aktivt i EU:s godkännandeprocess. Styrelsen överlämnar härmed en framställning till med anledning av granskning av den statliga hanteringen av frågor rörande genmodifierade organismer i foder, livsmedel och industriråvaror (GMO). I anslutning härtill vill styrelsen anföra följande. Gentekniska tillämpningar är möjliga på en rad olika områden. En del tilllämpningsområden, bl.a. det medicinska, ingår inte i granskning. Som tidigare nämnts avser granskningen tillämpningar vad gäller foder, livsmedel och industriråvaror. Uttrycket GMO-tillämpningar i naturen används av styrelsen som sammanfattande benämning på den typ av tillämpningar av gentekniken som är aktuella i granskningen. Någon storskalig odling av GMO-grödor i har ännu inte kommit i gång. Odlingen i andra länder är dock omfattande och ökande. bedömning är att GMO-frågorna kan väntas få ökad betydelse för ansvariga myndigheter i . Styrelsen noterar att regeringen har gett i uppdrag att i samarbete med utreda hur odling av genetiskt modifierade grödor med introducerad herbicidtolerans påverkar vissa av de kvalitetsmål har för miljön. De berörda miljökvalitetsmålen är Giftfri miljö, Ett rikt odlingslandskap och Ett rikt växt- och djurliv. Uppdraget påverkar inte styrelsens överväganden i denna framställning. Styrelsen vill betona vikten av att gentekniken tillämpas på ett väl kontrollerat och långsiktigt ansvarsfullt sätt. Detta har betydelse av två olika skäl dels för att undgå reella skadeverkningar av olika slag, dels för att undvika oro som kan hindra önskvärda tillämpningar av GMO-teknik. Detta kräver att regelsystemen är väl genomtänkta i alla led och att de tillämpas strikt. Därtill krävs att informationen på området är öppen, väl strukturerad och lättillgänglig. Styrelsens förslag ska ses mot denna bakgrund. Myndigheternas prövning av GMO-ärenden Myndigheternas tillämpning av det nuvarande regelverket kring avsiktlig utsättning av GMO har undersökts i granskningen och befunnits bristfällig. Prövningen är inte så bred och ingående som regelverket kräver. I de ärenden som granskats av har myndigheterna inte fört några utvecklade resonemang kring etiska frågor eller verksamhetens bidrag till samhällsnyttan. Myndigheternas etiska bedömning är enligt svårbegriplig och outvecklad. Det finns också brister i riskbedömning i andra avseenden. pekar på att det finns underlag från och som visar hur etiska bedömningar kan göras. Det är enligt styrelsens mening självklart att myndigheterna ska göra de etiska bedömningar och riskbedömningar som regelverket kräver. Detta är särskilt viktigt mot bakgrund av den myndighetsstruktur som finns på området. Ansvaret för GMO-frågor är i uppdelat på ett stort antal sektorsmyndigheter. De särskilda sektorsfrågorna kan med nuvarande ordning få en alltför stor roll, medan sektorsövergripande frågor som riskbedömningar och etiska överväganden kan få en underordnad roll. Styrelsen anser att regeringen bör se till att myndigheterna utför sin prövning av GMO-ärenden rörande foder, livsmedel och industriråvaror i enlighet med gällande regler för etiska bedömningar och riskbedömningar. En tydlig praxis för redovisning av sådana bedömningar kan härvid behöva utvecklas. föreslås ge regeringen detta till känna. Tydligare regelsystem för GMO i foder, livsmedel och industriråvaror granskning visar att regelsystemet vad gäller GMO i foder, livsmedel och industriråvaror är ofullständigt. Bland annat saknas regler för samexistens mellan olika slag av grödor konventionella, ekologiska och genmodifierade. Sådana regler är viktiga eftersom odling av GMO kan medföra oavsedda spridningseffekter till kringliggande fält, något som i sin tur kan göra det omöjligt för berörda lantbrukare att garantera kvalitet och renhet i sina produkter. Frågor om samexistens och härtill hörande frågor om miljöansvar, skadestånd och återställande av GMO-förorenad mark omfattas inte helt av EG-rätten, vilket betyder att regelsystemet måste kompletteras av de enskilda medlemsstaterna. Ett svenskt lagstiftningsarbete pågår , men har ännu inte resulterat i lagstiftning. En annan lagstiftningsfråga som inte är klarlagd är om bestämmelser om tidigt samråd även ska gälla för genteknisk verksamhet. har i sin rapport pekat på att bristen på tydliga regler orsakar osäkerhet hos berörda parter och gör det svårare att utnyttja genteknikens möjligheter. Flera av problemen har varit kända . Styrelsen anser att regeringen bör tydliggöra och komplettera regelsystemen på detta område. Som framgått ovan gäller det dels bestämmelser om samråd, dels regler om samexistens, miljöansvar, skadestånd och återställande av GMO-förorenad mark. föreslås ge regeringen detta till känna. Samlad rapportering till om GMO-tillämpningar i naturen har gjort en genomgång av ett stort antal motioner som väckts i om GMO-frågor. Många motioner ger uttryck för oro inför GMO-tillämpningar i naturen. har också gått igenom den information i dessa frågor som regeringen har lämnat i propositioner, inklusive budgetpropositioner. Den slutsats som dras är att regeringens information till har varit klart otillräcklig på detta område. Styrelsen vill också erinra om den splittrade myndighetsstrukturen på GMO-området som gör det svårt att få sammanhängande information om GMO. Även detta motiverar en samlande insats från regeringens sida. Mot denna bakgrund anser styrelsen att regeringen bör förbättra sin rapportering till när det gäller GMO-tillämpningar i naturen, t.ex. genom en samlad skrivelse om GMO-frågor minst en gång per mandatperiod. föreslås ge regeringen detta till känna. Informationen till allmänheten om GMO-tillämpningar i naturen En del av granskningen handlar om myndigheternas information till allmänheten om GMO-frågor. Enligt väcker gentekniken både oro och förväntan från allmänhetens sida. På det område som granskningen avser GMO i djurfoder, livsmedel och industriråvaror överväger farhågorna. Granskningen tyder på att det finns stora möjligheter till förbättringar av myndigheternas information till allmänheten om GMO-frågor. anser visserligen inte att myndigheternas information kan bedömas som bristfällig, men pekar på att det inte finns någon samlad offentlig kanal för att hantera frågor från allmänheten och tillhandahålla fördjupad information om GMO-frågor. har bedömt att bristen på samhällsinformation om GMO sänker beredskapen för att hantera GMO-relaterade risker och äventyrar förtroendet från allmänheten. Det är enligt styrelsens mening väsentligt att möta allmänhetens frågor med bästa möjliga information. Styrelsen vill också erinra om att allmänheten har en rätt till miljöinformation som är fastlagd i såväl nationella som internationella regler. Styrelsen anser att regeringen bör ta initiativ till att förbättra informationen till allmänheten, antingen genom att se till att de ansvariga myndigheterna tillhandahåller en bättre och mera tillgänglig information eller genom att ge någon lämplig myndighet, t.ex. , i uppdrag att förbättra informationen till allmänheten om GMO. föreslås ge regeringen detta till känna. Mot bakgrund av dessa överväganden föreslår styrelsen att begär att regeringen ser till att myndigheterna utför sin prövning av GMO-ärenden rörande foder, livsmedel och industriråvaror i enlighet med gällande regler för etiska bedömningar och riskbedömningar, att regeringen tydliggör och kompletterar regelsystemen för genmodifierade organismer i foder, livsmedel och industriråvaror, att regeringen förbättrar sin rapportering till när det gäller GMO-tillämpningar i naturen, att regeringen tar initiativ till att förbättra informationen till allmänheten om GMO-tillämpningar i naturen.