frsrdg · GU04RRS10 · 2007-02-21 00:00:00 — Vad gäller granskning inom förvaltningens förmåga att fullgöra sina åtaganden har frågor inom sjukförsäkring och patientsäkerhet prioriterats. En granskning av socialförsäkringsförmåner till gravida (RiR 2006:30) har genomförts . Inom inriktningen Förvaltningens interna styrning och kontroll har granskning av myndigheternas informationssäkerhet genomförts enligt plan (RiR 2006:2426). Vidare har skyddet mot korruption i statlig verksamhet granskats (RiR 2006:8). En granskning har genomförts som fokuserar styrning och kontroll av regeltillämpningen inom socialförsäkringen (RiR 2006:20). Granskning av de statliga bolagen har skett ur en rad olika perspektiv. Granskningar har genomförts av styrningen av de statliga bolagen (RiR 2006:11), de statliga bolagens upphandling (RiR 2006:15) samt av finansförvaltningen i statliga fastighetsbolag (RiR 2006:21). En rad granskningar har inriktats på olika aspekter av arbetsmarknaden och dess funktionssätt. Bland annat har arbetsförmedlingarnas effektivitet granskats (RiR 2006:22). Ambitionen har också varit att särskilt uppmärksamma statliga insatser för ett förbättrat arbetsutbud. Granskning av anställningsstödet har genomförts på detta område (RiR 2006:28). Effektivitetsrevisionen har genomfört förberedelser för granskning inom inriktningen Hot mot samhället. En bred förstudie har genomförts som inneburit att fyra granskningar har startats, bl.a. granskning av säkerhet vid kärnkraftverk och kriser i elförsörjningen. Inom granskningsinriktningen Offentliga finanser har granskningar av överskottsmålet (RiR 2006:27) och underlaget till makroekonomiska prognoser (RiR 2006:23) genomförts. Antalet granskningar slutförda inom inriktningen Offentliga finanser har överstigit det planerade. Ett antal granskningar har även genomförts som inte direkt ansluter till ovanstående inriktningar men som ändå har prioriterats. Bland annat har granskningar genomförts rörande reformeringen av försvarsmaktens logistik (RiR 2006:29) samt av den s.k. begravningsverksamheten (RiR 2006:7). har en gemensam och enhetlig modell för kvalitetssäkring. Syftet med modellen är att under granskningens gång fånga upp och åtgärda eventuella brister. Tillämpningen av modellen ger även generella iakttagelser från granskningsarbetet som ger underlag för utveckling av styrdokument och metodstöd. har genomfört en intressentundersökning. Undersökningen riktades till myndigheter, statliga bolag och . Bland annat anses rapporteringen hålla en hög standard som förbättringar efterfrågas vad gäller tydligheten i slutsatser och rekommendationer. Effektivitetsrevisionen får totalt sett ett gott betyg av de tillfrågade. Kostnaderna för effektivitetsrevision uppgick till totalt , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Ambitionen var en större ökning, men den planerade resursvolymen uppnåddes inte. Detta bl.a. på grund av att rekryteringar inte har kunnat genomföras i önskad takt. Figuren nedan visar utvecklingen fördelad mellan granskning och områdesbevakning. Fördelningen av kostnader i granskningsprocessen 20042006 (mnkr) Kostnaderna för granskning har ökat något. Ökningen av områdesbevakning förklaras bl.a. av att det har genomförts ett antal riktade områdesbevakningsuppdrag, som bl.a. syftar till att utveckla granskningen inom inriktningen hot mot samhället. Tabellen nedan visar resursförbrukningen i nedlagda timmar. Nedlagda timmar inom effektivitetsrevision 20042006 Antalet nedlagda timmar som avsatts för områdesbevakning har ökat något, vilket följer planeringen. Antalet nedlagda timmar på granskning har dock minskat jämfört med föregående år som kostnaderna har ökat. Detta samband förklaras av ökade lönekostnader som sammanhänger med att anställt flera seniora medarbetare. Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för ska myndigheten bedriva internationell verksamhet i enlighet med vad har beslutat. får även i övrigt inom sitt verksamhetsområde utföra uppdrag och tillhandahålla tjänster på det internationella området. har tilldelat ett anslag för internationellt utvecklingssamarbete. Anslaget uppgick till . Anslaget ska användas för verksamhet i enlighet med /DAC:s definition av bistånd och i överensstämmelse med mål och inriktning för politik för global utveckling och internationellt utvecklingssamarbete. Verksamhetsgrenen internationell verksamhet finansieras även av anslag 90:1 . Denna del av verksamheten avser sådana uppgifter som normalt åligger det nationella revisionsorganet, t.ex. samverkan inom ramen för Audit Institutions (INTOSAI). kan även bedriva viss avgiftsfinansierad internationell verksamhet. Internationell revision, samverkan och kontakter är () och företräder internationellt inom området offentlig revision. Detta sker främst inom ramen för INTOSAI, EUROSAI och för EU-samarbete. I rollen som ordförande i Financial Audit (FAS) leder arbetet med att utveckla internationella revisionsvägledningar för finansiell revision inom offentlig verksamhet. Vägledningarna kommer att utgöra en viktig grund för genomförande av finansiell revision inom offentlig sektor och därigenom även för egen årliga revision. Utvecklingsarbetet sker i samarbete med den privata sektorns standardsättande organ International Auditing and () som är knutet till International () och med hjälp av revisionsexperter från statliga revisionsorgan i ett 60-tal länder. liksom stöder projektet finansiellt. deltog i egenskap av ordförande för i , då de första internationella riktlinjerna avsedda för revisorer inom offentlig verksamhet antogs. För arbetet i FAS hade ett sekretariat motsvarande 2,5 årsarbetskrafter . stod värd för det nordiska riksrevisorsmötet. samarbetar i enlighet med med Europeiska revisionsrätten och medverkar med observatörer vid dess granskningsbesök i . har revisionsrätten genomfört fem granskningsbesök i och därutöver gjort ett antal granskningar som omfattar men inte föranlett besök på plats. deltog i det årliga gemensamma kontaktkommittémötet för riksrevisorer inom EU. Mötet beslutade om fortsatt ökat samarbete mellan den europeiska revisionsrätten och de nationella revisionsorganen. har genomfört ett mindre internationellt revisionsåtagande avseende det europeiska samarbetsorganet inom flygsäkerhet, Eurocontrol samt genomfört åtagande som externrevisor vid fyra nordiska institutioner. Det övergripande målet för politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd är att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. samarbetsprojekt för att utveckla långsiktig institutionell kapacitet inom statlig revision i fattiga länder ska bidra till detta mål. Utvecklingssamarbetet bedrivs främst i projektform, där syftet är att ska stärka den institutionella kapaciteten (roll, lagstiftning, kompetens, resurser, ledarskap m.m.) hos revisionsmyndigheter i enskilda utvecklingsländer. Dessa projekt finansieras med anslag 8:6 : Internationella uppdrag. har metodutvecklingen inom på området fortsatt. Verksamhetsutvecklingen har avsett såväl administrativa rutiner, processer för den löpande verksamheten som mer strategiska frågor. Ett utkast till en processorienterad handbok har utarbetats. Motivet med handboken är att effektivisera beslutsfattandet om samarbetsprojekt. I nya samarbetsprojekt uppmärksammas särskilt projektets inledningsfas för att säkerställa gemensamma synsätt och förväntningar. Större tonvikt än tidigare läggs på att ställa utvecklingsbehov i relation till såväl internationella standarder och praxis som lokala utvecklingsbehov och reformprocesser. En tydligare koppling görs till den externa revisionens roll i reformer av samarbetslandets system för offentlig finansiell styrning. Målen för samarbetsprojekten ska utgå från samarbetspartnerns mål och operativa resultat. Ett kvalitetssäkringsarbete har också påbörjats, där bl.a. metodstöd för lång- och korttidsexperter och för projektansvariga utgör viktiga inslag. har bedrivit sex samarbetsprojekt i södra , i och på samt gett stöd till ett regionalt samarbete mellan revisionsmyndigheter i södra (AFROSAI-E). avslutades planenligt långvariga engagemang i . Vissa avvecklingsåtgärder kvarstår dock. har, efter genomförda förstudier, nya samarbeten inletts i och . har framgångsrikt samarbetat med AFROSAI-E, den regionala samarbetsorganisationen för 23 engelskspråkiga länder i . har AFROSAI-E tagit ställning till en unik utvecklingsmodell för en . Experter från har haft en ledande roll i att ta fram förslag till och testa utvecklingsmodellen på områdena effektivitetsrevision och kommunikation. har externa utvärderingar gjorts av flera samarbetsprojekt. I utvärderingen av samarbetet i görs bedömningen att uppbyggnaden av en oberoende revisionsmyndighet är mycket lyckosam och att myndigheten har lyckats etablera sig som en viktig och respekterad del av den offentliga sektorn i . En utvärdering av den första fasen av samarbetet i (20042006)6 visar bl.a. att projektet haft svårt att utföra all planerad verksamhet på grund av att samarbetet har varit för omfattande i relation till samarbetspartnerns kapacitet att bedriva utvecklingsarbete. Utvärderaren konstaterar att ett fortsatt samarbete förutsätter prioriteringar och fokusering på färre områden. Utvärderingen av samarbetsprojektet i Moçambique7 pekar på en betydande institutionell utveckling för revisionsorganet Tribunal Administrativo (TA). Vid samarbetets start hade TA endast ett 10-tal anställda revisorer och mycket begränsad kunskap om myndighetens roll och processer. var över 100 revisorer anställda, och granskningar genomfördes med god kvalitet av stora delar av den offentliga verksamheten i landet. Återrapportering: ska återrapportera till hur anslag 8:6 : Internationella uppdrag under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd utnyttjats . Som framgår av tabellen ovan ökar de sammanlagda insatserna i projekten. Utvecklingen följer vår planering att hålla en hög aktivitetsnivå i befintliga samarbetsprojekt samt att successivt förnya projektportföljen. har samarbetet med National Audit Office () i fortsatt. En extern utvärdering bekräftar att samarbetet har uppnått ett antal positiva resultat, trots rådande svåra arbetsförutsättningar i landet. Utvärderingen framhåller särskilt projektets komplexitet och att genomförandet av projektaktiviteter sker med stor anpassning till NAO:s förutsättningar. Utvärderaren efterlyser dock ett starkare stöd för NAO:s oberoende. Sammanställning över kostnader och intäkter i den internationella verksamheten Kostnader och intäkter för internationell verksamhet Anslag 8:6 : Internationellt utvecklingssamarbete Den internationella verksamheten har som helhet bedrivits med en allt större omfattning. Kostnader för de två anslagsfinansierade verksamheterna har ökat (anslag 90:1) respektive (anslag 8:6). Det ökade kostnadsutfallet på anslag 90:1 beror på en ökad aktivitetsnivå i . Under anslag 8:6 har antalet engagemang och resursinsatsen ökat, vilket bidragit till ett allt högre anslagsutnyttjande. Den avgiftsfinansierade verksamheten har bestått av ett begränsat antal internationella revisionsuppdrag samt av uppdraget att utveckla den nationella revisionsmyndigheten i . Verksamheten uppvisar ett överskott på . Utvecklingen visar att nu etablerat den internationella verksamheten. Den bedrivs nu i huvudsak på avsedd nivå. Styrelsens behandling av granskningarna prövar fritt vilka beslut bör överväga med anledning av riksrevisorernas iakttagelser och rekommendationer. Styrelsen har initiativrätt till genom att den beslutar om framställningar (med förslag till riksdagsbeslut) och redogörelser (information till ). Styrelsen har slutbehandlat 33 av effektivitetsrevisionens granskningar9. I 24 fall har styrelsen utnyttjat sin initiativrätt och överlämnat ärendet till . Av de 24 initiativen hade 17 formen av framställning. Övriga sju hade formen av en redogörelse. Styrelsen lade nio granskningar till handlingarna. styrelses behandling av granskningarna 20042006 valde en ny styrelse för . Fram till dess hade den avgående styrelsen under verksamhetsåret haft sju sammanträden. Den nyvalda styrelsen har haft två sammanträden . Inför styrelsens möten hålls oftast presidiemöten. Riksrevisorerna deltar i såväl styrelsens som presidiets möten. Styrelsen har i övrigt fullgjort de författningsenliga uppgifter som åligger den. Styrelsen har således till överlämnat revisionsberättelserna över granskningarna av , Stiftelsen och årsredovisningen för staten. Därutöver har styrelsen beslutat om årsredovisning samt förslag till anslag på statsbudgeten för . Slutligen har styrelsen till överlämnat årliga rapport . Enligt lag (2002:1023) med instruktion för ska vid finnas ett vetenskapligt råd. Rådet är ett rådgivande organ till riksrevisorerna, i första hand med inriktning mot mer strategiska frågor. Rådet har sammanträtt . Diskussionen vid mötena har bl.a. rört effektivitetsrevisionens granskningsrapporter och inriktning samt årliga rapport. , professor emeritus, vid , professor, prorektor vid var 310 personer (exklusive tjänstlediga) anställda vid . Antalet anställda var 320. Minskningen beror på att antalet tjänstlediga ökat . Personalstatistik 20052006 (antal) Antal anställda (exklusive tjänstlediga) Kompetensutveckling inom den årliga revisionen har genomfört interna kurser enligt en femårig utbildningstrappa för grundutbildning. Utbildningen innehåller också två prov, ett tjänstgöring varvad med utbildning prov 1 och ett prov 2. Provverksamheten genomförs i samarbete med och dess examensråd. För både privata och statliga revisorer gäller kravet på rätta svar för ett godkänt resultat. har två revisorer genomfört och godkänts i prov 1 och tre revisorer i prov 2. Vid utgången av 2006 hade totalt 36 revisorer godkänts i prov 1 och 28 revisorer godkänts i både prov 1 och prov 2. Vid finns ett 50-tal ansvariga revisorer som avlagt ovanstående prov, är auktoriserad revisor eller var auktoriserad revisor vid anställningens tillträde, i enlighet med kompetenskrav för ansvariga revisorer. har en granskarutbildning för effektivitetsrevisorer påbörjats. Utbildningen bygger på de kravprofiler som tagits fram i de kompetensprofiler som finns för effektivitetsrevisionen. Utbildningen består av tre nivåer: 1 grundutbildning, 2 fortsättningsutbildning och 3 reflektion, träning, seminarier, studieteknik och internationellt utbyte. har utbildningar genomförts inom nivå 1 och 2. Ett 10-tal seminarier har genomförts med externa experter och forskare. Ämnen som behandlats är måluppfyllelseanalys, ansvarsfrågor, omvärldsanalys och processbegrepp. Dessutom har ett antal interna metodseminarier genomförts kring teman som tillsyn och styrning. Dessa seminarier bygger på resultat från genomförda granskningar. Med anledning av internationella verksamhet och dess påverkan på kompetensbehov i hela organisationen har språkutbildningar i engelska och franska prioriterats . Sjukfrånvaron redovisas som en andel av den sammanlagda arbetstiden. Sjukfrånvaron 20052006 (procent) - Varav andel som utgörs av långtidssjuka () Anställda -29 år Av tabellen framgår att sjukfrånvaron har minskat något jämfört med föregående år från till . Enligt uppgift från är motsvarande procenttal för statsförvaltningen för . Sammanställning över väsentliga uppgifter Beräknat belopp enligt anslagsdirektiv Avgiftsintäkter som ej disponeras Antalet årsarbetskrafter (st) Medelantalet anställda (st) Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter m.m. samt andra intäkter som inte disponeras av myndigheten Medel som tillförts statsbudgeten från uppbördsverksamhet Medel som erhållits från statsbudgeten för finansiering av bidrag Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Förbättringsutgifter på annans fastighet Maskiner, inventarier, installationer m.m. Fordringar hos andra myndigheter Behållning räntekonto i Riksgälden Kassa, postgiro och bank Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser Skulder till andra myndigheter SUMMA KAPITAL OCH SKULDER Årets till-delning enligt anslags- direktiv Utgiftsområde 2 anslag 90:1 Ramanslag Utgiftsområde 7 anslag 8:6 : Internationella uppdrag Ramanslag Inkomsttitel (tkr) 2558 Avgifter för årlig revision Intäkter av avgifter och andra ersättningar Summa medel som tillförts för finansiering av drift Minskning (+) av kortfristiga fordringar Minskning () av kortfristiga skulder Kassaflöde från/till drift Investeringar i materiella tillgångar Investeringar i immateriella tillgångar därav medel som tillförts statsbudgeten Summa medel som tillförts för finansiering av investeringar Intäkter av avgifter m.m. samt andra intäkter som inte disponeras av myndigheten Förändring av fordringar och skulder Medel som tillförts statsbudgeten från uppbördsverksamhet Medel som erhållits från statsbudgeten för finansiering av bidrag Summa medel som tillförts för finansiering av transfereringsverksamhet Kassaflöde från/till transfereringsverksamhet FÖRÄNDRING AV LIKVIDA MEDEL SPECIFIKATION AV FÖRÄNDRING AV LIKVIDA MEDEL Likvida medel vid årets början Minskning () av tillgodohavande hos Riksgälden Minskning () av banktillgodohavanden Ökning (+) av avräkning med statsverket Summa förändring av likvida medel (Belopp redovisas i tusental kronor där inte annat anges.) redovisning följer god redovisningssed, och årsredovisningen är upprättad i enlighet med förordningen (2000:605) om myndigheters årsredovisning och budgetunderlag samt ESV:s föreskrifter och allmänna råd till förordningen. Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska ta ut avgift för årlig revision. Avgiften ska bestämmas som behövs för att fullgöra uppdraget och utifrån en tidtaxa som följer av lönenivån för dem som deltar i granskningen. Ersättning för direkta kostnader för konsulter, resor och liknande bestäms för sig. Intäkterna redovisas mot inkomsttitel och disponeras således inte av . Driftskostnader per årsarbetskraft som redovisas i Sammanställning över väsentliga uppgifter beräknas genom att summera resultaträkningens poster för personal, kostnader för lokaler och övriga driftskostnader. Summa driftskostnader divideras med antal årsarbetskrafter som också redovisas i sammanställningen. Myndighetens gemensamma kostnader (overhead) fördelas utifrån antal personer på revisionsavdelningarna och den internationella funktionen. Denna kostnad tillsammans med den overhead som uppstår på respektive enhet eller funktion fördelas enligt nedlagda timmar inom verksamhetsgrenarna. Utbetalningar av bidrag vilka finansieras genom anslag 8:6 : Internationella uppdrag utgiftsområde 7 Internationellt bistånd redovisas som transferering i resultaträkningen. Som anläggningstillgångar redovisas Balanserade utgifter för utveckling, Rättigheter och andra immateriella tillgångar, Förbättringsutgifter på annans fastighet samt Maskiner, inventarier, installationer m.m. vilka har ett anskaffningsvärde på och en beräknad ekonomisk livslängd som uppgår till lägst . Immateriella anläggningstillgångar ska ha ett värde på lägst för att utgiften aktiveras. Avskrivning sker från den månad som tillgången tas i bruk. Balanserade utgifter för egenutveckling. En individuell bedömning av ekonomisk livslängd görs. Rättigheter och andra immateriella tillgångar. Förbättringsutgifter på annans fastighet. Maskiner, inventarier, installationer m.m. Fordringarna har upptagits till det belopp som efter individuell prövning beräknas bli betalt. Skulder har tagits upp till nominellt belopp. Av 10 § förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring framgår att alla myndigheter ska tillämpa s.k. brytdag då den löpande bokföringen för perioden ska avslutas. Löpande redovisning och anslagsavräkning avseende har gjorts fram t.o.m. . Efter brytdagen tillförs räkenskaperna främst bokslutstransaktioner innefattande bl.a. periodavgränsningsposter. Som periodavgränsningspost bokförs förutbetalda kostnader, upplupna intäkter, upplupna kostnader samt förutbetalda intäkter vars belopp överstiger . har gjort avsättningar för avtalade pensioner till personal som har beviljats delpension samt för personal som pensionerats i samband med bildandet av . 8:6 : Internationella uppdrag Intäkter av avgifter och andra ersättningar Övriga intäkter av avgifter och andra ersättningar Ränteintäkter avseende räntekontot i Riksgälden Lönekostnader exklusive arbetsgivaravgifter, pensionspremier och andra avgifter enligt lag och avtal Räntekostnader avseende lån i Riksgälden Avgifter för årlig revision Kapitalförändringen visar dels ett överskott i den internationella uppdragsverksamheten, dels en periodiseringsdifferens mellan de kostnader/intäkter som redovisar och de utgifter/inkomster som avräknats statsbudgeten. Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Förbättringsutgifter på annans fastighet Maskiner, inventarier, installationer m.m. Fordringar hos andra myndigheter Övriga förutbetalda kostnader inomstatliga Avräknat mot statens centralräkning Anslagsmedel som tillförts räntekonto Inbetalningar, ej räntebelagt flöde SCR Behållning räntekonto i Riksgälden Beviljad räntekontokredit hos Riksgälden enligt anslagsdirektiv Avsättning för pensioner och liknande förpliktelser Lån i Riksgälden (avistalån) Skulder till andra myndigheter Övriga skulder till andra myndigheter Upplupna semesterlöner och löner inklusive sociala avgifter Övriga upplupna kostnader utomstatliga Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 90:1 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 8:6 : Internationella uppdrag Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter och andra ersättningar Reavinster, maskiner och inventarier Uppgifter om ledande befattningshavare enligt 7 kap. 2§ förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag Enligt förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag ska styrelseledamöters och suppleanters uppdrag som styrelse- eller rådsledamot i andra statliga myndigheter samt uppdrag som styrelseledamot i aktiebolag redovisas (utredningsuppdrag i myndighetsform ingår ej i sammanställningen). Stiftelsen för Ungdom i Polisstyrelsen i , ordf. Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, v. ordf. Ersättningar och förmåner som utbetalats (beloppen anges i kronor) Suppleant till och med Suppleant till och med Suppleant till och med Enligt 14 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. De allmänna försäkringskassorna omfattas inte av avgiftsbeläggningen. Kostnader och intäkter är därför lägre än de som redovisas för verksamhetsgrenen Årlig revision. Regeringen har beslutat att det ingående överföringsbeloppet för avvecklingsanslaget inte skulle överföras till 2005. 9 kap. 8 § tredje stycket aktiebolagslagen (2005:551), 4 kap. 1 § tredje stycket stiftelselagen (1994:1220) samt 25 § lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. Evaluation of NCA-SNAO support to the Office of the Auditor General of , Mapsec, 2006. Evaluation report on the first phase of the , F. och P. Mwazyunga, . Evaluation of the Pro-Audit project in the Administrative Tribunal in , Mapsec, 2006. Av kostnaderna utgör de för granskning av nordiska institutioner 733 tkr. uppgick motsvarande kostnader till 858 tkr och för till 957 tkr. Dessa redovisades då under verksamhetsgrenen Årlig revision. behandlar granskningsrapporterna efter det att rapporterna har slutförts. Alla rapporter behandlas därför inte samma kalenderår som de slutförts. Uppgifterna har omräknats enligt samma metod som . Uppgifterna avser perioden . Uppgifterna har framräknats enligt samma metod som använts . Dock längst hyreskontraktets varaktighet.