frsrdg · GU04ER1 · 2007-01-01 00:00:00 — SAMMANFATTNING 2006/07:ER1 2006/07:ER1 SAMMANFATTNING Europarådsdelegation överlämnar bifogade redogörelse för verksamheten inom den parlamentariska församlingen . Till redogörelsen är fogad en förteckning över av församlingen antagna rekommendationer, resolutioner och yttranden. SAMMANFATTNING 2006/07:ER1 2006/07:ER1 SAMMANFATTNING 1 , 2 , 3 , 4 , 5 , 6 Bosnien och , 7 , 8 , 9 , 10 , 11 , 12 , 13 , 14 , 15 , 16 , 17 , 18 , 19 , 20 , 21 , 22 , 23 , 24 , 25 , 26 27 , 28 , 29 , 30 , 31 , 32 , 33 , 34 , 35 , 36 , 37 , 38 , 39 , 40 , 41 , 42 , 43 , 44 , 45 , 46 . EUROPARåDETS MEDLEMSSTATER 2006 2006/07:ER1 1 roll i det europeiska samarbetet 5 1.1 Den parlamentariska församlingens roll och uppgifter 5 2 Den parlamentariska församlingens verksamhet 8 2.1 Sessionen 2006 8 2.2 Den svenska delegationen 8 2.3 Budget och omstrukturering av verksamheten 9 2.4 Institutionell balans i 10 2.5 Granskningen av åtaganden 10 2.5.1 Granskning genom frågor till ministerkommittén 12 2.6 Politiska frågor 13 2.6.1 tredje toppmöte 13 2.6.2 relationer med andra internationella organisationer 14 2.6.4 Kampen mot terrorismen 17 2.7 Demokrati och mänskliga rättigheter 18 2.7.1 Europeiskt forum för demokratins framtid 19 2.7.2 Avskaffandet av dödsstraffet 20 2.7.3 Uppföljning av verkställighet av beslut 20 2.7.4 Mekanismer för att skydda de mänskliga rättigheterna 21 2.7.5 Jämställdhet mellan kvinnor och män 21 2.7.6 kampanj mot våld mot kvinnor i nära relationer 22 2.8 Ekonomiska, kulturella och sociala frågor m.m. 22 2.9 Möten och besök i 23 2.9.1 ett framtidsprojekt 23 2.9.2 Utfrågning om våld mot kvinnor 24 2.9.3 Barnets rättigheter 24 2.9.4 Generalsekreterare besök 24 3 Den svenska representationen 26 4 Huvudområden för församlingens verksamhet 29 4.1 Granskning av hur medlemsländerna uppfyller sina åtaganden 29 4.1.2 Bosnien och 29 4.2.1 Uppföljningen av det tredje toppmötet 30 4.2.2 Misstänkta hemliga häktningar och olagliga mellanstatliga fångtransporter 31 4.2.3 Kommunismens brott 32 4.2.6 Behovet av större öppenhet i vapenhandel 34 4.3 Juridiska frågor och mänskliga rättigheter 35 4.3.1 Bristande verkställighet av domar 35 4.3.2 EU:s myndighet för grundläggande rättigheter 35 4.4 Ekonomiska frågor 36 4.5 Kultur, vetenskap och utbildning 37 4.5.1 Yttrandefrihet och respekt för religiös tro 37 4.5.2 Akademisk frihet och universitetens oberoende 38 4.6 Sociala frågor, hälso- och familjefrågor 38 4.7 Befolknings- och flyktingfrågor 39 4.7.1 Ett minnescentrum för offren för tvångsförflyttningar 39 4.7.2 Integration av invandrare 39 4.7.3 Bilden av asylsökande, invandrare och flyktingar i medier 40 4.8 Jordbruk och miljö 40 4.8.1 bidrag till förbättrad vattenhantering 40 4.9 Jämställdhet mellan kvinnor och män 41 4.9.1 Kampen mot våld mot kvinnor i nära relationer 41 4.9.2 Prostitution vid fotbollsvärldsmästerskap 42 1 roll i det europeiska samarbetet 1 EUROPARåDETS ROLL I DET EUROPEISKA SAMARBETET 2006/07:ER1 2006/07:ER1 1 EUROPARåDETS ROLL I DET EUROPEISKA SAMARBETET har under ett drygt halvsekel varit en huvudaktör när det gällt att skapa en gemensam europeisk värdegrund kring krav på mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Genom sina 200 konventioner är en viktig normgivande institution inom europeisk politik. historiska uppdrag är att åstadkomma en fastare enhet mellan medlemmarna bl.a. genom att upprätta internationella konventioner och rekommendationer. tillhörde grundarna när stadgar undertecknades av tio västeuropeiska stater i . har medlemskrets mer än fördubblats. /07 hade 46 medlemsländer. Medlemskap i bidrar till att stärka de rättsstatliga institutionerna och främjar säkerställandet av de mänskliga fri- och rättigheterna. Stöd för och uppföljning av den samhälleliga utvecklingen i Öst- och nya demokratier har varit en viktig del av arbetet i den parlamentariska församlingen . och fördjupade integration har av setts som en fråga som direkt påverkar egen framtid och dess roll i det europeiska samarbetet. Genom EU:s senaste utvidgning kom ytterligare två av medlemsländer att tillhöra unionen. En majoritet inom utgörs numera av EU-medlemmar. Dessa förändringar i samarbetsstrukturer har ställt inför nya utmaningar och ledde till ett tredje toppmöte mellan medlemsländernas stats- och regeringschefer . Det tredje toppmötet lade grunden för en reformprocess med syfte att skapa en mer tydlig och effektiv organisation med fokus på kärnuppdraget att främja de grundläggande värdena: respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer. Uppföljningen av toppmötets beslut har angett tonen för församlingens verksamhet och kommer att göra det även under den närmaste framtiden. 1.1 Den parlamentariska församlingens roll och uppgifter arbetar på tre politiska nivåer: ett beslutande och verkställande organ ministerkommittén, ett rådgivande och pådrivande organ den parlamentariska församlingen, och ett organ för samarbete på lokal och regional nivå den europeiska kongressen för lokala och regionala organ, kommunalkongressen. Den parlamentariska församlingen var den första av sitt slag i . Även om den från början kallades den rådgivande församlingen, har man successivt gått över till beteckningen den parlamentariska församlingen. Ledamöterna utses av medlemsländernas parlament och är medlemmar av dessa parlament. Antalet representanter i de nationella delegationerna fastställs i förhållande till landets invånarantal. Sedan blev medlem är antalet delegater i församlingen 315. Lika många suppleanter utses. Dessutom deltar parlamentariker från , och med observatörsstatus i församlingens arbete. Sedan det treåriga statsförbundet mellan och upplöstes efter folkomröstning och självständighetsförklaring övertog statsförbundets plats i . i sin tur ansökte om medlemskap. Församlingen utsåg en rapportör för anslutning i . I väntan på landets slutgiltiga tillträde beslutade församlingen att låta en delegation från delta i oktobersessionen (dok. 10980, res. Församlingen uppmanade och till samarbete för att främja den demokratiska utvecklingen. medlemskapsansökan var inte färdigbehandlad /07. Församlingen representerar nästan hela den partipolitiska skalan i medlemsländerna, något som bidrar till parlamentets auktoritet. Fem partigrupperingar är verksamma inom : den socialistiska gruppen (SOC), det (EPP/CD), den europeiska demokratiska gruppen (), alliansen för liberaler och demokrater () samt den förenade europeiska vänstern (UEL). Ett trettiotal parlamentariker står utanför dessa partigrupperingar. För att medlemsländernas ombud ska kunna fullgöra sina uppgifter i ministerkommittén, i den parlamentariska församlingen och i sekretariatet erfordras privilegier och immunitet. Dessa är fastställda i konventioner nr 1 och 2, som är en allmän överenskommelse om privilegier och immunitet, samt protokoll nr 10. Det ständiga utskottet antog vid sitt möte en resolution om församlingsmedlemmarnas privilegier och immunitet (dok. 10840, res. Genom denna stadgeförändring tydliggjordes immunitet som gäller vid delegaternas mandatutövning. Parlamentarikerna vill också höja statusen av den identitetshandling (laissez-passer) som församlingen förser sina medlemmar med. Stora förändringar i omvärlden och egen utvidgning har motiverat en kontinuerlig översyn av verksamhetens inriktning och organisation samt formerna för det europeiska samarbetet. Församlingen har genom sina dagsaktuella debatter och ställningstaganden blivit en plattform där centrala framtidsfrågor dryftas. Vid utvidgningen av har församlingen medverkat aktivt genom att förbereda kandidatländer för medlemskap, bedöma om villkoren för medlemskap är uppfyllda och bistå de nya medlemsländerna i deras demokratiska utveckling. Församlingen har varit pådrivande i frågor om de mänskliga rättigheterna och minoriteters rättigheter samt har bidragit vid tillkomsten av ett stort antal konventioner. Genom utvidgningen av medlemskretsen har fått en mer heterogen sammansättning, vilket ställer speciella krav när det gäller att upprätthålla värderingar och principer. Den parlamentariska församlingen anser att det är viktigt att säkerställa att grundläggande värderingar och därigenom dess trovärdighet inte försvagas. Det räcker inte med att ett land ingår en principiell förbindelse att respektera de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer. Uppföljningen och kontrollen av efterlevnaden av dessa principer är en mycket viktig del av verksamheten. 2 Den parlamentariska församlingens verksamhet 2 DEN PARLAMENTARISKA FöRSAMLINGENS VERKSAMHET UNDER 2006 2006/07:ER1 2006/07:ER1 2 DEN PARLAMENTARISKA FöRSAMLINGENS VERKSAMHET UNDER 2006 möttes i fyra delsessioner . Samtliga hölls i . Delsessionerna ägde rum , , och . Det ständiga utskottet, som beslutar på församlingens vägnar mellan delsessionerna, sammanträdde i , i och i . Vid de fyra delsessionerna debatterades utskottens rapporter, avgavs rekommendationer till ministerkommittén, antogs resolutioner och direktiv, gjordes uttalanden i aktuella frågor samt debatterades akuta politiska frågor. De rapporter som lades fram för församlingen och det ständiga utskottet hade förberetts av tio fackutskott eller deras underutskott som sammanträtt i , eller i något av medlemsländerna på inbjudan av respektive lands parlament. Vid sidan av utskotten har byrån, dvs. församlingens presidium, de politiska gruppledarnas samordningsgrupp och delegationsordförandenas möten viktiga roller när det gäller att dra upp riktlinjer för församlingens verksamhet. Till president för församlingen omvaldes (kristdemokrat) från . En ledamot kan enligt praxis väljas till president i högst . är församlingens 23:e president. Utöver 20 vicepresidenter som väljs av församlingen på roterande basis ingår de politiska gruppernas ordförande ex officio i byrån. som UEL:s gruppledare ingick därmed i byrån även . Parlamentarikerförsamlingens sekreterare, som tituleras generalsekreterare, väljs av församlingen på förslag av ministerkommittén (63 §). tog () över posten efter () som varit generalsekreterare . 2.2 Den svenska delegationen Den svenska delegationen vid session bestod av sex ordinarie ledamöter: (), ordförande, (), vice ordförande, (), (), () och (). Suppleanter för dessa var (), (), (), (), () och (). fortsatte som ordförande för sin partigrupp UEL och ingick därmed i byrån ex officio. valdes till andre vice ordförande för utskottet för migrations-, flykting- och befolkningsfrågor. valdes till tredje vice ordförande för utskottet för social-, hälso- och familjefrågor och omvaldes till ordförande för underutskottet för barnfrågor. omvaldes till ordförande för underutskottet för vetenskap och etik. valdes till vice ordförande för underutskottet för flyktingfrågor. omvaldes till ordförande för underutskottet om våld mot kvinnor. 2.3 Budget och omstrukturering av verksamheten Församlingen har rätt att yttra sig över organisationens och församlingens egen budget. Det är dock ministerkommittén som beslutar i budgetfrågor. Församlingen debatterade budgetförslaget vid det ständiga utskottets möte . Som underlag för debatten fanns ekonomiutskottets två rapporter: budget och Församlingens egna utgifter (dok. 10918, yttrandena 259 och 260). Församlingens anslag uppgick till (var siffran ). Vid en utvärdering av aktiviteterna inom bör beaktas att förväntningarna och trycket på organisationen har ökat sedan utvidgningen av medlemskretsen. Däremot har resurser inte tillförts i motsvarande grad. Församlingen fortsätter att bekymra sig för situation. Resurserna räcker inte till trots att domstolen tilldelats extra anslag. Med hänvisning till den vid toppmötet antagna ambitiösa handlingsplanen har församlingen påpekat att detta åtagande inte kan infrias om organisationen inte får resurser som motsvarar uppdraget. Församlingen har framfört kritik mot ministerkommitténs rätt att besluta om budgeten och menar att det är dags att i budgetsammanhang ge församlingen sådana befogenheter som motsvarar församlingens status och som utgör gängse prerogativ för en parlamentarisk församling. Dessutom krävs att verkliga konsultationer förs med församlingen om organisationens budget och det närmaste finansiella årets budgettak. I sitt yttrande över budget upprepar församlingen sina farhågor om skador för övrig verksamhet om skriande resursbehov löses genom att minska anslagen för andra sektorer. Med tanke på speciella uppgifter i institutionella struktur är det viktigt att regeringarna förser organisationen med tillräckliga resurser bl.a. för att delta i den internationella kampen mot terrorism, organiserad brottslighet, korruption och människohandel samt för att se till att kan arbeta effektivt. Alarmerad av stillastående förhandlingar om organisationens budget 2007 genomförde församlingen vid höstsessionen en aktuell debatt en debatt som inte utmynnar i ett uttalande utan syftar till att lyfta fram ett akut problem. Generalsekreterare gav sin syn på läget. Besparings- och prioriteringsåtgärder har nått gränsen, menade han. De nationella delegationerna uppmanades diskutera budgetfrågan med sina regeringar. Rapportören uppmanade ministerkommittén att utan dröjsmål komma överens om budgeten och verksamhetsprogrammet . För att tillgodose det tredje toppmötets syfte att effektivisera resursutnyttjandet och göra det mera transparent har församlingens byrå tagit fram statistiskt underlag om delegaternas deltagande i sessioner och utskottsmöten. Siffrorna visar att en effektivisering är väl motiverad. De svenska ledamöternas deltagande är dock högt, och delegationen hamnar på femte plats i deltagaraktivitet. För att öka församlingens visibilitet bl.a. genom att ge allmänhet och medier tillgång till församlingens voteringsresultat har en stadgeförändring genomförts . En förutsättning för detta var övergången till elektronisk votering i församlingens plenum. Det ständiga utskottet beslutade om ändringar i stadgan som gör det möjligt att redovisa voteringsresultat. Detaljerade voteringsresultat går hädanefter att läsa på församlingens hemsida . 2.4 Institutionell balans i Vid höstsessionen debatterade församlingen ett förslag till förändrad institutionell balans inom (dok. 11017, rek. Sedan grundande har institutionella ändringar skett utan att de fastställts i stadgan, konstaterade parlamentarikerna och antog en omfattande lista av rekommendationer. De berör framför allt relationerna mellan olika organ i och regler för beslutsfattandet. Den parlamentariska dimensionen behöver stärkas, och den parlamentariska församlingens inflytande i beslutsprocessen måste bli större för att öka öppenhet, demokratisk legitimitet och ansvarsutkrävande i . Vidare menar församlingen att ministerkommittén ska använda som en plattform för dialog mellan medlemsländer i och utanför EU. kompetens bör beaktas av EU, anser parlamentarikerna. Maktförhållandena och samarbetet behöver anpassas och moderniseras. Församlingen menar att det är viktigt att utveckla bättre synergier mellan och rådets övriga institutioner och organ. Detta gäller särskilt verkställigheten av domstolens domar. Församlingen hänvisar till sin rekommendation 1728 där det fastslogs att det är dags att i budgetsammanhang ge församlingen sådana befogenheter som motsvarar församlingens status och som utgör gängse prerogativ för en parlamentarisk församling. 2.5 Granskningen av åtaganden Uppföljning och kontroll av efterlevnaden av medlemsländernas åtaganden har varit en väsentlig del av verksamhet sedan antalet medlemsstater började växa . Församlingens granskningsutskott har varit verksamt (res. Utskottet har till uppgift att kontinuerligt granska att alla medlemsländer respekterar grundläggande principer och uppfyller de åtaganden som gjorts i samband med att landet blivit medlem. En del av uppföljningen efter det tredje toppmötet är en utvärdering av granskningsverksamheten. Därmed fortsätter diskussionerna om utskottets framtida verksamhet. ledamöter nomineras av de fem politiska grupperna (i motsats till de andra utskotten där medlemmarna utses av de nationella delegationerna) och utses av byrån. Härutöver ingår ordförandena i det politiska och juridiska utskottet ex officio. En granskning inleds med ett skriftligt yttrande från två av utskottet utsedda rapportörer som ska representera olika politiska grupperingar. Två ledamöter från det granskade landets Europarådsdelegation ingår också i granskningsutskottet, men utan rätt att delta i utskottets voteringar. möten är inte öppna för andra än ledamöterna. Verksamheten i granskningsutskottet bygger dels på samarbete med de nationella delegationerna, dels på dialog med ministerkommitténs granskningsenhet. Framgångsrik granskning förutsätter samarbetsvilja från det granskade landets och dess myndigheters sida. Utskottets delegationer besöker de granskade länderna för att skaffa sig en detaljerad bild över utvecklingen i landet i fråga. Även valövervakning används i samma syfte genom att utskottets rapportör ingår i församlingens ad hoc-delegationer för valövervakning. Samarbetet får sin konkreta innebörd när det berörda landet genomför och tillämpar granskningsrapportens rekommendationer. Efterlevnaden av granskningens rekommendationer följs upp genom en dialog med landet och påbörjas efter avslutad granskning. 10960, res. 1515) redogjorde för verksamheten i utskottet maj 2005juni 2006. Tio länder har varit föremål för granskning. Församlingen debatterade två landrapporter: Bosnien och och . Andra stater som är föremål för granskning är , , , , , , och . lämnar granskningsutskottet även en periodiskt återkommande rapport om länder som inte är under regelrätt granskning. I årsrapporten ingick således rapporter om elva länder: , , , , , , , , , och (dok. 10960 bilaga). Ackreditering av ledamöter kan användas som ett instrument för att granska huruvida medlemsländerna fullföljer sina åtaganden. Enligt stadgan ska församlingen vid öppnandet av den årliga sessionen kontrollera och ratificera medlemmarnas och gästernas ackreditering (6 § 3). Bristande jämställdhet kan leda till beslut att upphäva rösträtten för nyutnämnda delegationer. Enligt församlingens stadga ska det underrepresenterade könet i varje delegation företrädas i minst samma utsträckning som i det nationella parlamentet. I varje fall måste en person i delegationen vara av det underrepresenterade könet. Församlingens frågestund i samband med sessionerna ger tillfälle att följa upp huruvida ministerkommittén verkställer församlingens rekommendationer. redogör utrikesministern för ministerkommitténs ordförandeland för verksamheten i ministerkommittén. Ledamöterna har sedan möjlighet att ställa frågor till utrikesministern. 2.5.1 Granskning genom frågor till ministerkommittén Även utanför sessionerna kan församlingens ledamöter ställa skriftliga frågor och begära svar från ministerkommitténs ordförande. En sådan fråga från gällde åtgärder som ministerkommittén avsåg vidta för att få att leva upp till sina skyldigheter avseende fria medier. Frågan hade ställts bl.a. mot bakgrund av beslut att utvisa STV:s korrespondent. Svar på frågor från parlamentariker kräver enhällighet inom ministerkommittén, som dock inte kunde enas om svar till fråga. efterlyste en förklaring från den ryske utrikesministern när det gällde indragna viseringar för svenska och andra deltagare i ett forum i . inledde sin fråga med att säga att det ryska ordförandeskapet inom hade kritiserats av dem som ansåg att inte förtjänat att bli ordförandeland. Enligt Lavrov, som på grund av tidsbrist svarade skriftligt, har garanterat åsiktspluralism även för medierepresentanter. Med anledning av mordet på den ryska journalisten ställde en fråga om ministerkommitténs intentioner att säkerställa att lever upp till sina åtaganden som Europarådsmedlem. Det är medlemsstaternas skyldighet att tillförsäkra alla individer yttrande- och mediefrihet. Skyddet av dessa rättigheter ingår i åtagande som medlem av . Den spända situationen mellan och och trakasserier av människor med georgiskt ursprung i var ämnet i fjärde fråga. Han efterlyste åtgärder från ministerkommitténs sida för att förmå att uppfylla de åtaganden som medlemskapet medför. Valövervakning är ett komplement till granskningen av efterlevnaden av medlemsländernas åtaganden. Parlamentarikerförsamlingen har engagerat sig i ett stort antal valövervakningsinsatser framför allt i , oftast i samarbete med () och . Parlamentariker som valövervakare bedöms politiskt vara av stor betydelse trots att de nästan enbart deltar som korttidsobservatörer. Den parlamentariska församlingen har sänt valövervakare till , och , , , , , och . För att harmonisera principer för valobservation och bedömning av valadministration har församlingen antagit en uppförandekod i valfrågor, rek. 1595 (2003). har möjlighet att delta i verksamhet. andra toppmöte skapade en ny typ av observatörsstatus för . Det är ministerkommittén som beslutar om ett lands observatörsstatus. Beslutet träder i kraft sedan parlamentarikerförsamlingen har lämnat ett positivt yttrande. Med stöd av beslutet får en observatör delta i det samarbete som är underställt ministerkommittén. Ett land med observatörsstatus måste dessutom anhålla om att få sända observatörer till den parlamentariska församlingen som fattar beslut i frågan. , och medverkade som observatörer i den parlamentariska församlingen. har ansökt om observatörsstatus. Församlingen har inlett en politisk dialog med genom att församlingens president undertecknat en överenskommelse med . Syftet med överenskommelsen är att främja parlamentarisk demokrati, rättstatens principer och respekten för de mänskliga rättigheterna i landet. Överenskommelsen är det första av sitt slag som församlingen undertecknat. för relationer med icke-medlemsländer har till uppgift att sköta kontakterna med observatörerna. tredje toppmöte mellan regerings- och statschefer i har angett tonen för församlingens verksamhet även . Syftet med toppmötet var att stärka organisationen. var toppmötet ett tillfälle för alla medlemsländer att bekräfta sitt stöd för de gemensamma värdena och ge ett tydligt politiskt mandat för organisationen inför kommande år. Församlingen har bidragit genom debatter, resolutioner och rekommendationer till uppföljningen av toppmötets beslut. Det tredje toppmötet antog en politisk deklaration och en handlingsplan. Deklarationen klargör att verksamhet ska bidra till organisationens grundläggande mål om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Handlingsplanen omfattar kärnområdena, nya utmaningar, åtgärder för ett integrerat samhälle, samarbete med andra internationella organisationer och uppföljning av genomförandet av toppmötets beslut. Toppmötet beslutade även om en ny verksamhetsform, nämligen ett europeiskt forum för demokratins framtid. Det beslutade också att tillsätta en grupp med visa personer med uppgift att se över domstolens verksamhet. Tre nya konventioner öppnades för undertecknande. premiärminister , själv f.d. ledamot i församlingen, fick i uppdrag av toppmötet att skriva en rapport om relationen mellan EU och . Rapporten redovisades för församlingen vid aprilsessionen. Toppmötets syfte var att ge möjlighet att stärka redan existerande verksamhet. behöver också göras mer synligt för omvärlden. Församlingen har välkomnat toppmötets resultat. Församlingen har också efterlyst tillräckliga resurser både för att genomföra toppmötets prioriteringar och för att garantera effektivitet. Församlingens president har genom ett antal brev uppmanat de nationella delegationerna att följa upp toppmötets resultat på nationell nivå. Europarådsdelegationen har gett i uppdrag att följa tillämpningen på nationell nivå i . Uppföljningen sker i flera steg. Två promemorior har redovisat delstudier om åtgärder inom områdena våld mot kvinnor respektive barns rättigheter och våld mot barn. En omfattande översiktlig kartläggning av arbetet med genomförandet av tredje toppmötets beslut i blev klar .