frsrdg · GU04NR1 · 2007-03-16 00:00:00 — svenska delegations berättelse angående verksamheten svenska delegation får härmed överlämna bifogade berättelse angående sin verksamhet . Berättelsen innehåller en redogörelse för rådets 58:e session den 31 oktober2 november samt en översikt över rådets övriga verksamhet . 3 Mångkulturell samexistens i Norden14 4 Kampen mot människohandel16 5 Anpassning till klimatförändringen20 6 Arbetet med att riva gränshinder fortsätter23 7 58:e session i den 31 oktober2 8 Presidiet, utskotten och kontrollkommittén31 9 Det parlamentariska Östersjösamarbetet53 Fremstillinger, rekommandasjoner og interne vedtak 200663 Program för arbete 200788 och bedriver ett omfattande regionalt samarbete i . Det politiska samarbetet bygger på gemensamma värderingar och en vilja att uppnå resultat som bidrar till en dynamisk utveckling och ökar kompetens och konkurrenskraft. Det nordiska samarbetet omfattar , , , och samt de tre självstyrande områdena: , och . inrättades 1952 och 1971. Den grundläggande ramen för samarbetet är . har 87 medlemmar valda av respektive parlament. Det nordiska samarbetet har en stark folklig förankring. Samarbetet syftar till att öka gemenskapen mellan de nordiska länderna och deras befolkningar. Särskilt viktigt är att undanröja olika former av gränshinder som försvårar den fria rörligheten i . genomfördes en opinionsundersökning om nordbornas attityder till samarbete över gränserna. Undersökningen visar att det finns ett fortsatt starkt stöd för det nordiska samarbetet och att en majoritet av medborgarna önskar att samarbetet skall stärkas ytterligare. Undersökningen visar också att kunskapen om det nordiska samarbetet är stor och att det finns stor samstämmighet bland de nordiska medborgarna om vilka projekt samarbetet skall omfatta. Miljöfrågor och bekämpning av organiserad kriminalitet är frågor som kommer högst upp på dagordningen. är en utmaning för det nordiska samarbetet att fördjupa den interna nordiska dialogen om internationella och särskilt europeiska frågor. I en globaliserad ekonomi kan utveckla ett tätare inre samarbete och underlätta för individer och verksamheter att röra sig mellan länderna. utövar parlamentarisk kontroll i förhållande till och behandlar och uttalar sig om de förslag ministerrådet framlägger inför rådet. På den årliga sessionen antas rekommendationer som riktar sig till eller de nordiska ländernas regeringar. I möts representanter för de nordiska ländernas regeringar för politiska diskussioner och beslut i olika nordiska samarbetsfrågor. Beslut i ministerrådet måste vara enhälliga eftersom samarbetet är mellanstatligt och inte överstatligt. I vissa fall måste besluten dessutom godkännas av respektive lands parlament. Ett särskilt ansvar för de nordiska frågorna har respektive lands nordiska samarbetsminister. Det yttersta ansvaret för regeringarnas samarbete har de nordiska statsministrarna. utarbetas ett arbetsprogram för rådets verksamhet. Rådet skall vara initiativtagare och pådrivare i angelägna frågor. har rådet prioriterat att arbeta för att avlägsna gränshinder, stärka i , medverka till brobygge mellan EU/EES och samt stödja en hållbar utveckling i , Barents och Västnorden. Årets program fokuserar på hur vi tillsammans kan möta globaliseringen i syfte att skapa resultat till nytta för våra nordiska medborgare. De politiska prioriteringarna för framgår av det s.k. ordförandeskapsprogrammet. Det land som har ordförandeskapet i ministerrådet utformar ett handlingsprogram , och landets statsminister presenterar detta på rådets årliga session. Förnyelse och samarbete i norra var rubriken på det norska ordförandeskapsprogrammet 2006. Huvudprioriteringar var samarbetet i nordområdena, den nordiska välfärdsmodellen samt kunskap och förnyelse. Onödiga gränshinder mellan de nordiska länderna och särskilt villkoren för gränspendlare och behovet av en nordisk ombudsmannainstitution har haft hög prioritet . De självstyrande områdenas status i det officiella nordiska samarbetet är en annan fråga som utretts och diskuterats och där beslut förväntas tas . Andra frågor som tagits upp är den nordiska välfärdspolitiken, klimatfrågor, nordisk språkpolitik, kampen mot människohandel och prostitution samt högre utbildning och forskning. Vid sessionen 2005 presenterades rapporten som global vinnarregion. Rapporten konstaterar att nordiska värderingar och välfärdsmodellen som grund för tätposition i den globala konkurrensen behöver understödjas av åtgärder för bättre mobilitet och gemensamma satsningar på forskning och innovation. Huvudtemat för det nordiska toppmötet vid sessionen 2006, där alla de fem nordiska statsministrarna deltog, var just som global vinnarregion och balansen mellan välfärdsstat och marknadskrafter. Syftet var att försöka identifiera samnordiska strategier för att , med hänsyn tagen till en omvärld i snabb förändring, skall förbli en konkurrenskraftig och ledande region . Enigheten var stor om att satsning på forskning var en central uppgift för att de nordiska länderna skall klara sig i en alltmer globaliserad värld. statsminister föreslog att ett nordiskt globaliseringsråd skulle inrättas vid sidan av de nationella. Syftet skulle vara att utveckla nordiska strategier för att möta framtida utmaningar. De självstyrande områdenas status i det nordiska samarbetet Frågan om de självstyrande områdenas ställning i det officiella nordiska samarbetet har utretts och diskuterats i flera forum under det gånga samarbetsåret med anledning av en ansökan från om fullt medlemskap i och . En förutsättningslös kartläggning har presenterats som analyserar de autonoma områdenas ställning och arbetsmöjligheter i det nordiska samarbetet. Rapporten visar att det finns möjligheter att utveckla autonomiernas ställning. Arbetet med att undersöka möjligheterna att stärka de självstyrande områdenas ställning kommer att fortsätta och då med beaktande av behovet att företa ändringar i . Ett beslut i frågan förväntas vid session . Gränshinderssamarbetet har haft fortsatt hög prioritet . För att undvika att nya gränshinder uppstår föreslog rådet att respektive ministerråd ingår avtal om informationsutbyte inför ny lagstiftning i länderna. har beslutat att information om förestående lagändringar alltid skall lämnas på ett informellt plan. Eventuellt avser rådet att återkomma i denna fråga om det visar sig att det informella samarbetet inte fungerar. har frågan om behovet av en driva på arbetet med avskaffandet av onödiga gränshinder diskuterats, och ett förslag kommer att läggas fram vid rådets nästa session. Diskussioner har också förts om behovet av en snabbare hantering av gränshinder särskilt för små och medelstora företag som till stor del har som sin hemmamarknad. Det norska ordförandeskapet har inrättat en särskild pådrivarordning för näringslivsområdet, och detta arbete följs med stor uppmärksamhet av rådet. en förebild i kampen mot människohandel har i ett antal medlemsförslag och rekommendationer tagit upp kampen mot människohandel. Människohandel är en del av den organiserade brottsligheten och en grov kränkning av de mänskliga rättigheterna. Vikten av nordiskt, europeiskt och internationellt samarbete kan inte nog understrykas. Rådet föreslår att en handlingsplan utarbetas som fokuserar på effektiva insatser mot människohandel. Genom sitt samarbete med de baltiska länderna i försöket att stoppa människohandeln i kan spela en viktig roll i detta arbete. Klimatförändringarna snabbare än förväntat Klimatfrågor, globalisering, kemikalier och är centrala teman för det nordiska miljösamarbetet. I samband med de kommande klimatförändringarna måste en process som kan leda till ett förpliktigande och miljömässigt samarbete på global nivå komma till stånd. samlade inflytande bör användas i det internationella miljöarbetet. Vid rådets session 2005 uppmanades regeringarna att utarbeta en nordisk strategi för att mildra de förväntade konsekvenserna av klimatförändringarna. Vid årets session rapporterade ministerrådet att en central utmaning i detta arbete är att utvärdera förutsättningarna för produktion av förnybar energi, ändra konsumtionsmönster för energiförbrukning samt att vidta åtgärd för att reducera utsläppen av koldioxid. En nordisk strategi för arbetet med klimatfrågor och miljögifter i antogs . En annan viktig fråga i det nordiska miljösamarbetet är förorening. kommer en rapport att presenteras om åtgärder för att komma till rätta med övergödning. EU:s alkoholpolitik bör antas nu Minimiavgifter och införselkvoter togs upp när diskuterade samarbete kring alkoholpolitiken. Vikten av att EU nu formulerat en alkoholpolitisk strategi underströks. De nordiska länderna måste nu värdera vilka initiativ som behöver tas i WHO för att följa upp den strategi som man med gemensamma nordiska insatser beslutat om där. Nordisk språk- och kulturpolitik Kulturen är ett viktigt profilområde inom det nordiska samarbetet. har det nordiska samarbetet genomgått ett större reformarbete som innebär att en rad kulturinstitutioner läggs ned. Kulturarbetet kommer i stället att kanaliseras via tidsbegränsade program. Vid rådets session i beslöts att programsekretariatet Kulturkontakt Nord, som skall administrera de nya programmen, skall lokaliseras till i och starta sin verksamhet . Den nya institutionen skall främst arbeta med information, rådgivning och ansökningshandlingar. Uppdateringen av det nordiska kultursamarbetet är viktigt för att kunna möta de utmaningar som kulturlivet står inför såväl nationellt som internationellt. Reformen skall göra det möjligt att fördela mer resurser direkt till kulturfältets aktörer. De nordiska utbildningsministrarna antog en ny nordisk språkpolitik . I deklarationen konstateras att utgångspunkten för den nordiska språkpolitiken är att språk förblir starka och levande, att de som är samhällsbärande språk förblir samhällsbärande och att det nordiska samarbetet fortsatt skall bedrivas på de skandinaviska språken. 2006 tilldelades den svenske författaren för diktsamlingen . Teman som är genomgående för diktarens författarskap är kärlek, liv och död som är tydligt närvarande i hans diktsamling . Priset är på . Årets filmpris gick till filmen skildrar regissören barndom i . delade priset på med som varit producent. Nordiska utmaningar för samexistens Efter krisen med Muhammedteckningarna inledde ett samarbete med den danska tankesmedjan för att främja en mångkulturell utveckling genom projektet of Civilizations, en stafett där mottagaren får i uppdrag att lösa ett antal utmaningar för samexistens och att föra stafetten vidare. av , beskyddare av projektet, deltog i debatten under rådets session och gav en mycket mörk bild av sin egen region i . Han betonade roll som aktör för världsfreden. Samarbetet i tillsammans med de baltiska länderna kunde vara en modell för världsfreden och ett moraliskt stöd för processen att skapa fred i regionen. uppmanade regeringarna att ta initiativ till ett dialogforum om kulturell komplexitet och samexistens i ett flerkulturellt samhälle. Vid session antogs ett program under rubriken tillsammans. Syftet med programmet är att de nordiska länderna tillsammans skall fånga upp de möjligheter som ett förstärkt nordiskt samarbete ger. De nordiska länderna har gemensamma styrkepositioner som bäst kan utnyttjas på den globala marknaden genom en samfälld strategisk insats. Vi har något att ge varandra i ett nära samarbete, vilket ger ett bättre utfall än det varje land kan åstadkomma på egen hand. kommer att hålla tre rådsmöten samt en session i i . Presidentskapet innehas av . Att företag och enskilda individer kan förflytta sig och verka fritt i är en grundläggande förutsättning för en bibehållen konkurrenskraftig region i en globaliserad värld. Det är därför av central betydelse att skapa en instans som enskilda och företag kan vända sig till när de drabbas av olika gränshinder. Rådet kommer därför att undersöka möjligheten att inrätta en nordisk ombudsmannafunktion på permanent basis med uppgift att systematiskt arbeta för att motverka gränshinder. Energipolitiken måste utformas så att den tillgodoser dels miljö- och klimatmålen, dels distributions- och försörjningsförutsättningar i de nordiska länderna. De nordiska länderna måste därför satsa på att utveckla och utnyttja förnybar energi i högre grad än , och det kan vi bäst göra tillsammans. skall fortsatt prioritera Östersjösamarbetet, inte minst för att bekämpa de stora utsläppen av kväve och fosfor som starkt bidrar till övergödningen av . Nordisk kamp mot människohandel Organiserad brottslighet och våld är direkta hot mot den nordiska samhällsmodellen som bygger på respekt för mänskliga rättigheter och trygghet för medborgarna. kommer att fortsätta kampen mot människohandel och andra former av organiserad brottslighet samt brott mot de mänskliga rättigheterna. För att uppnå resultat är samverkan med andra internationella organisationer av största vikt. Rådet avser att starkt engagera sig i kampanj mot familjerelaterat våld mot kvinnor. strävar efter att vidareutveckla samexistensen mellan samhällets olika etniska grupperingar. kommer man särskilt att uppmärksamma invandrarkvinnornas situation ur ett jämställdhetsperspektiv. Ett i regionalt samarbete I en globaliserad värld är det regionala samarbetet viktigt och förutsätter ökat samarbete i regioner som , Västnorden samt i och Barents. ambition är att verka för en aktiv medverkan från grannländerna i regionala samarbetsorgan. kommer att fokusera på centrala näringspolitiska villkor i förhållande till de globala utmaningarna. Målsättningen är att skapa ekonomiska resurser tvärs över de nordiska gränserna så att både nya och redan etablerade företag får bättre tillgång till start- och utvecklingskapital. Utvecklingen på innovationsområdet är av avgörande betydelse varför samspelet mellan forskare, innovationsmiljöer och företag måste förbättras. Ett samhälle för alla Socialpolitiska reformer är ofta en reaktion på förändrade ekonomiska och sociala strukturer, och därför kommer rådet att fokusera på globaliseringens effekter på den nordiska välfärdsmodellen. Hälsa, ekonomisk och social trygghet är viktiga framgångsfaktorer för att också skall ligga i täten i den internationella utvecklingen. kommer att fokusera på genomförandet av den nya strukturen för det nordiska kultursamarbetet, en av hörnstenarna i det nordiska samarbetet. Språk och språkförståelse är centrala frågor, och deklarationen om nordisk språkpolitik som antogs kommer att följas upp med konkreta åtgärder. Initiativ på utbildnings- och forskningsområdet kommer också att tas i syfte att stärka arbetet med att göra till en global vinnarregion. engagemang i utrikes- och säkerhetspolitiska frågor kommer att fortsätta. Civil krishantering och samhällssäkerhet är viktiga frågor i detta samarbete och syftar till att stärka den samnordiska förmågan till kris- och katastrofhantering. Det finländska ordförandeskapets prioriteringar Det finska ordförandeskapsprogrammet Möjligheternas nära Dig innehåller både kontinuitet och förnyelse. Målet är att skapa ett naturligt samband mellan och EU. Under ordförandeskapet vill stärka möjligheter att möta globaliseringen och dess utmaningar. I programmet betonas nordisk konkurrenskraft och välfärd. Med hjälp av forskningssamarbete och innovation skall det nordiska näringslivets verksamhetsförutsättningar stärkas. Centrala välfärdsfaktorer såsom utbildning kultur samt social- och hälsovård lyfts fram. Den nordliga dimensionen ägnas stor uppmärksamhet liksom tillstånd. Den nordliga dimensionen håller på att förstärkas och bli en gemensam politik för EU, , och . Fokusering på tillstånd och tätare forskningssamarbete kring Östersjöfrågorna betonas och särskilt projektet kring sjöfartssäkerhet. Gränshinderssamarbetet har fortsatt hög prioritet liksom klimatfrågorna och nordisk mobilitet. Det nordiska samarbetets budget Nordiska ministerrådets budget uppgår till ca . Medlen används till det samarbete länderna enats om på olika områden. beslutar om budgetramen medan enligt kan påverka innehållet i budgeten. skall, om inte särskilda skäl föreligger, genomföra de förslag till ändringar inom budgetramen som föreslås av . De nordiska länderna bidrar till finansieringen av samarbetet enligt en fördelningsnyckel som gör bidraget proportionellt mot varje lands bruttonationalprodukt. andel i den nordiska budgeten utgör . budget uppgår till ca . Medlen används till rådsorganisationen och rådssekretariatets verksamhet. I budgeten ingår också överföringar till partistöd, Ungdomens Nordiska råd och till journaliststipendier. Samma fördelningsnyckel som för tillämpas. Såväl som Nordiska ministerrådets budget fastställs av de nordiska samarbetsministrarna respektive presidium med förbehåll för de nordiska parlamentens godkännande. svenska delegations budget uppgår till . Medlen täcker kostnaderna för den svenska delegationens deltagande i verksamhet samt deltagande i den parlamentariska och den parlamentariska arktiska konferensen. Delegationen och dess arbetsutskott svenska delegation består av 20 medlemmar och 20 suppleanter. Delegationens sammansättning framgår av bilaga 1. Delegationens ordförande var fram till valet () och vice ordförande (). I arbetsutskottet ingick fram till valet, förutom ordförande och vice ordförande, (), (), Skånberg (kd) och (). Ny delegation valdes av kammaren . () valdes till ordförande och () valdes till vice ordförande. valdes nytt arbetsutskott som utöver ordföranden och vice ordföranden består av (), (), () och (). Delegationen har under verksamhetsåret hållit nio möten, och arbetsutskottet har hållit fem möten. Delegationen har inbjudit och Grensetjänsten till möten för att informera om sin verksamhet. Delegationen har fortlöpande fört en dialog med samarbetsministern, fram till valet () och därefter (). Uppföljning och förankring av rekommendationer Svenska delegationens medlemmar har fortsatt aktivt följt genomförandet av rekommendationer och förankringen av de nordiska frågorna i . Delegationen har utsett särskilt ansvariga medlemmar för varje rekommendation och nära följt hur de rekommendationer som sänds över till relevanta riksdagsutskott behandlats. Även den nyvalda delegationen har valt att fortsatt utse särskilt ansvariga för rekommendationerna, i huvudsak i enlighet med medlemmarnas utskottstillhörighet i . Den nyvalda delegationen har även beslutat att arbeta efter principen att medlemmarna efter varje möte med lämnar en kort redogörelse i sina respektive riksdagsutskott för de beslut som fattats och de diskussioner som förts. Delegationens medlemmar har bl.a. genom motioner, frågor och interpellationer aktualiserat frågor som är av vikt för det nordiska samarbetet. Även har en motion väckts om nedläggning av utan att möta bifall. Dialog med den nordiska samarbetsministern Delegationen har följt samarbetet inom genom en fortlöpande dialog med den nordiska samarbetsministern, fram till valet och därefter . Dialogen har även detta år koncentrerats till det fortsatta arbetet med avlägsnandet av gränshinder i , behovet av en mera överskådlig budget för det nordiska samarbetet och vikten av det parlamentariska inflytandet på denna. Andra frågor som delegationen tagit upp med samarbetsministern har varit de självstyrande områdenas ställning i , tidpunkten för sessionerna och placeringen av det nordiska programsekretariatet för kulturområdet. Delegationen hälsade med stor tillfredsställelse beskedet om att ett nordiskt informationskontor, Nordiska ministerrådets kontor, skulle öppnas i . medverkade vid den officiella invigningen av kontoret . Dialog med de nordiska talmännen mötte representanter för presidiet de nordiska talmännen. Utgångspunkten för mötet var den slutrapport om dialogen om utvecklingen av som tidigare stortingspresident lämnat på de nordiska talmännens vägnar. Vid mötet diskuterades arbetsprogram och budget, relationer till tredjeland samt tidpunkten för sessioner och hur de nordiska talmännen kan bidra till en bättre förankring av arbete i de nationella parlamenten. Vid mötet enades man vidare om att skulle arrangera temakonferenser för de nationella parlamentsutskotten och att parlamenten skulle återkomma med förslag till teman. mötte talman president för en dialog om det nordiska samarbetet och budgeten för de gemensamma kostnaderna för . Delegationens ordförande och vice ordförande har deltagit i möten med talmannen, utrikesutskottets presidium och övriga delegationspresidier för en fortlöpande dialog om internationella verksamhet. utdelas och har inrättats för att ge journalister möjlighet att undersöka och rapportera om förhållanden i de nordiska länderna och om det nordiska samarbetet. Stipendiesumman var för del , och sex svenska journalister fick dela på stipendiet. Svenska delegationen har fortsatt samarbetet med i Fokus, det nordiska informationsfönstret i . På informationssidan samverkar delegationen också med genom ett särskilt samarbetsavtal. Det nordiska samarbetet har en stark folklig förankring, och samarbetet med frivilligorganisationerna är en viktig del där av naturliga skäl intar en särställning. Hallå är en informationstjänst som hjälper människor som hamnat i kläm mellan de nordiska ländernas regelverk och som informerar om vad som gäller vid flytt, studier eller arbete i ett annat nordiskt land. Genom regelbundna rapporter från Hallå får delegationen information om de problem människor stöter på när de rör sig över de nordiska gränserna. Hallå samarbetar även med de gränsregionala informationstjänsterna. parlamentariska stipendieprogram inleddes för att främja parlamentariskt samarbete med, och utveckling av parlamentarisk demokrati i närområden. De baltiska ländernas inträde i Europeiska unionen innebar att stipendieprogrammet, i likhet med övriga insatser inom ramen för närområdessamarbetet, koncentreras till nordvästra . deltog 14 parlamentariker från de regionala församlingarna i Archangelsk, , , , och samt från () och i ett program i med inriktning på behandling av EU-frågorna. Delegationen har fortsatt att stödja det arbete som görs inom ramen för manliga nätverk mot människohandel för sexuellt utnyttjande, våld mot kvinnor och för jämställdhet. I samband med aprilmöten i arrangerade delegationen i samarbete med manliga nätverk ett seminarium om människohandel för sexuellt utnyttjande. Vid detta seminarium lyftes fram som ett positivt föregångsland genom att även män deltar i debatten om dessa frågor. Övriga nordiska parlamentariker uppmanades att skapa manliga nätverk som driver frågor om jämställdhet och kampen mot människohandel och våld mot kvinnor. Som en uppföljning av 100-årsmarkeringen av unionsupplösningen inviterade svenska delegationen två norska ungdomar från kommun att besöka . Detta besök ägde rum ; två ungdomar från inviterades av den norska delegationen att besöka . Den schleswig-holsteinska lantdagen ordnar ett s.k. Kieler-Woche-Gespräch. svenska delegation har i uppdrag att utse en eller två deltagare i detta arrangemang. Temat för var Demografiska förändringar Hur påverkas samhällspolitiken i . medverkade som talare vid . deltog i arrangemanget. 3 Mångkulturell samexistens i Politikerna i är eniga i att främja en mångkulturell utveckling genom projektet of Civilizations. Det framkom när vid sessionen 2006 debatterade frågan om vad kan göra för att främja samexistens. Efter krisen med Muhammedteckningarna startades projektet of Civilizations av den danska tankesmedjan . Syftet var att identifiera de fem största utmaningarna för den globala samexistensen. deltog i projektet som samarbetspartner. samlades politiker, journalister och forskare i till mötet Co-existence or no existence som definierade fem utmaningar för att få till stånd en global samexistens i världen. De fem utmaningarna var att säkra religionsfrihet, ge makt åt de maktlösa, skapa utrymme för samexistens, garantera oberoende rättsväsen samt balansera och samordna säkerhets- och samexistensfrågor.