frsrdg · GU04NR1 · 2007-03-16 00:00:00 — Den svenska delegationen kommer att besöka Grensetjänsten i på den norsk-svenska gränsen för att få information om konkreta problemområden för gränsgångare. Delegationen planerar vidare att besöka för att informera sig om vilka huvudfrågorna är vad avser gränshinder i den regionen. 7 58:e session i den 31 oktober2 som global vinnarregion konkurrenskraft och välfärd 58:e session hölls i . Till sessionen hade förutom deltagare från inbjudits gäster från statsduman och federationsrådet och från regionala parlament i nordvästra . Från , interparlamentariska råd, och hade medlemmar sänts för att delta i sessionen. Sessionen dominerades av ett flertal stora debatter med deltagande av, förutom rådets egna parlamentariker, nordiska statsministrar, utrikesministrar, försvarsministrar samt fackministrar. Utöver dessa debatter diskuterades även andra stora ämnesområden, såsom mångkulturell samexistens, bekämpande av människohandel och prostitution, nordisk välfärdspolitik, ett ändrat klimat i , energiplanering, språk- och kulturpolitik samt forskning, innovation och utbildning. Det hölls också, liksom tidigare, en speciell frågetimme med de nordiska samarbetsministrarna. Vid sessionens öppnande hedrades med en tyst minut minnet av den tidigare medlemmen av den svenska delegationen, (), vice ordförande i välfärdsutskottet, som avlidit . Nyordningen med ett nordiskt toppmöte skapade en intressant och bred debatt på temat Utveckling av som global vinnarregion. Undertiteln för debatten, Balansen välfärdmarknad, ledde till att flera talare underströk att välfärd i sig är konkurrenskraftig. Andra menade att även modellens baksida skall synas, dvs. den stora grupp människor som står utanför arbetsmarknaden. I bakgrundsrapporten som en global vinnarregion på spåret av den nordiska konkurrensmodellen, som utarbetats av en dansk tankesmedja i samarbete med , betonades att gemensamma historia, kultur och samhällsstruktur är faktorer som påverkar konkurrenskraften. Det pekas också på likhet, tillit, kort avstånd till makten och jämlika möjligheter till delaktighet. Debatten präglades både av en stolthet över kraftfulla ekonomier och välfärdssystem och en gemensam önskan om satsningar speciellt på forskning och innovation för att skapa spetskompetens. statsminister lyfte fram det speciella med de nordiska länderna som lyckats kombinera ekonomi och konkurrenskraftiga företag med omsorg, som den offentliga ekonomin kan stå på en hållbar grund. Han menade att det har funnits beredskap för att förstå den globala förändringen men även för att vidta nödvändiga åtgärder, vilket lett till resultat. Den speciella styrkan i är innovation och utbildning och en förmåga till förnyelse liksom en betoning av vikten av öppenhet. Han pekade på att utbildningssystemet har en nyckelposition och betonade att det nordiska varumärket sprids över världen i takt med ländernas framgång i de internationella jämförelserna. poängterade att skall finna grunden för ekonomisk tillväxt i innovationer, energilösningar, högkvalitativt och produktivt arbete, en öppen världshandel, invandring och en väl fungerande social trygghet. statsminister framförde att vår blandade ekonomiska modell är byggd på innovationskraft, entreprenörskap och företagandekunskap som korsats med en idé om en skattefinansierad välfärd. Därutöver har vi utrymme för mänskliga fri- och rättigheter, yttrandefrihet och jämställdhet i de nordiska länderna. Men han pekade också på vår ökade andel av äldre i befolkningen som ställer ökade krav på skattefinansierad välfärd och på utanförskapet hos en växande grupp i samhället. menade att kvaliteten i välfärdssektorn är viktigare än den offentliga sektorns storlek. Arbete och företagande är grunden för välfärdsmodellen. Han pekade på behovet av att skapa en nordisk strategi för hur man skall möta den stora förändringen med en ökad konkurrens från företag i , och andra delar av världen. noterade idéer om ett nordiskt globaliseringsråd och informerade om att nu följer och exempel genom att inrätta ett globaliseringsråd under ordförandeskap av den svenska utbildningsministern . Han ansåg det vara intressant att se på frågan även ur ett nordiskt perspektiv och betonade vikten av att det nordiska samarbetet är öppet mot sin omvärld. pekade även på den positiva utvecklingen i de baltiska länderna. Det behövs en vidare definition av vad vinnarregionen innebär än med enbart ekonomiska termer, sade statsminister . Man måste tillvarata traditionella nordiska värderingar och ta ansvar för stora globala utmaningar. Gemensamt för de nordiska länderna är att vi har stora offentliga sektorer, en relativt hög skattenivå, en jämn inkomstfördelning och ett välorganiserat arbetsliv med starka löntagarorganisationer. Alla länderna ligger högt på FN:s listor över välfärd, konkurrenskraft och förändringsbenägenhet. Mycket tyder på att man genom starka offentliga välfärdsmodeller kan säkra mångas delaktighet, utbildning och trygghet. Vi har gemensamma problem, som en åldrande befolkning, men vi har också lyckats förändra pensionssystemen med mindre konflikter än många andra länder i världen. Vi lyckas reformera i viktiga offentliga välfärdssystem. Det andra problemet som gäller arbete och utanförskap innebär att reducera antalet människor som är beroende av bidrag och upprätthålla en hög sysselsättning. Det tredje handlar om vikten av att integrera etniska minoriteter. Vari ligger styrka, frågade sig den isländske statsministern . Haarde. Hans slutsats var att det bör satsas på styrka och kompetens. De nordiska länderna står tillsammans starkare i den globala konkurrensen än var för sig, i synnerhet när det gäller kunskap och spetskompetens. Det skall vara eftertraktat att bo och arbeta i . För att öka konkurrenskraft krävs att vi har mod att prioritera och koncentrera insatsen på de områden som ger maximala resultat, vilket gäller utbildning, forskning och innovation. Det är viktigt att man tar utgångspunkt i styrkepositioner. I finns flexicurity-modellen, som finns i varianter även i de andra länderna, sade statsminister . På en mycket liberal arbetsmarknad med stor flexibilitet har arbetsgivarna rätt att anställa och avskeda medarbetare. I gengäld finns en stor social säkerhet för dem som blir arbetslösa. Vi har en mycket hög mobilitet på arbetsmarknaden. Detta är en styrkeposition, men vi måste kunna förnya vår välfärdsmodell och effektivisera offentliga institutioner. Han anförde slutligen fem förslag på hur man kan gå vidare. Förslagen gällde avskaffande av gränshinder, mer samarbete om forskning och innovation, stärkande av näringslivet genom clusters, gemensam marknadsföring av samt etableringen av ett nordiskt globaliseringsråd. () frågade om ställer alltför höga krav på flyktingar och fick svaret att för en asylpolitik i överensstämmelse med internationella konventioner. Från oppositionen i anförde () att vi måste anpassa oss till de förändringar i världen som globaliseringen innebär för att klara konkurrensen och därmed bevara välfärden. Den nordiska modellen passar väl in här även om den kan reformeras. Rörligheten på arbetsmarknaden och mellan våra länder kommer att öka. Vi måste därför intensifiera lösningen på gränsproblemen. Statsministrarnas redogörelse (dokument 4) Generaldebatten präglades av optimism inför . statsminister presenterade ordförandeskapsprogram för . Målet för årets arbete är att skapa en naturlig förbindelse mellan det pågående finska EU-ordförandeskapet och ordförandeskapet i . Angående sambandet mellan EU-ordförandeskap och det nordiska ordförandeskapet nämndes att det nordiska samarbetet och de multilaterala satsningarna förankras allt starkare inom de europeiska samarbetsramarna. De nordiska länderna söker inte något permanent block inom EU utan fungerar ofta som vägvisare och förstärker de europeiska initiativen genom att föregå med gott exempel. Det nordiska ordförandeskapet bygger på programmet Möjligheternas nära Dig. Det strävar efter att förstärka möjligheter att svara på de globala utmaningarna och öka förtroendet för medborgarsamhällets funktionsförmåga och den s.k. nordiska modellen. konkurrenskraft betonas liksom vikten av att utveckla välfärden. Speciellt uppmärksammas forskningssamarbetet och innovationer som förutsättningar för att förbättra näringslivet i . Centrala välfärdsfaktorer som utbildning, kultur samt social- och hälsovårdstjänster kommer att stödjas, och de nordiska jämställdhetsmålen skall lyftas fram. Inom ramen för EU:s nordliga dimension och på basis av det nya ramdokumentet skall uppmärksamma miljösektorn och social- och hälsovårdssektorn. Inom ramen för den nordliga dimensionen skall en gemensam politik för EU, , och utvecklas. Genom ministerrådets program för tillstånd och skall samarbetet stimuleras. tillstånd kommer speciellt att uppmärksammas. Det arktiska samarbetet sker inom tecken 200708. Ett centralt tema i programmet är att avskaffa gränshinder och främja nordbornas rörlighet, med speciell uppmärksamhet på ungdomar och studerande. Barn- och ungdomsperspektivet integreras tvärsektoriellt i ministerrådets verksamhet. Det regionalpolitiska samarbetet liksom invånarnas påverkansmöjligheter förbättras. Den svenska samarbetsministern tog upp frågan om gränsproblem mellan och . Arbetet med att avlägsna hinder är det nordiska samarbetets viktigaste fråga. Resultatet av detta arbete blir en värdemätare på hela Nordiska ministerrådets och arbete. Vi bör vara föregångare och förebilder i ett internationellt sammanhang, något som berör näringslivet och leder till en nordisk hemmamarknad. Regeringarnas redogörelse om de självstyrande områdenas ställning i det officiella nordiska samarbetet framfördes av samarbetsminister . hade i ett brev till den danska statsministern ansökt om medlemskap i och , dvs. det nordiska samarbetet, som är omfattat av . Samarbetsministern redogjorde för det aktuella läget. En kartläggning har gjorts, och diskussionen om frågan fortsätter i det norska förmanskapet med målet att en konstruktiv process skall leda till ett resultat som främjar det nordiska samarbetet (dokument 9). Utrikesministrarnas redogörelse (dokument 5) Tre teman var centrala i det utrikespolitiska samarbetet : reformeringen av FN, bekämpande av människohandel samt samarbetet i den nordliga regionen, sa den norske utrikesministern . De nordiska länderna bör även i fortsättningen vara pådrivande för en fortsatt reformering av FN. Det fortsatta tematiska långsiktiga arbetet skall föras längs fyra huvudlinjer: skapa förståelse för behovet av reformer, en bred uppslutning utanför och säkra uppföljande åtgärder. bör också utnyttja sin gemensamma ekonomiska tyngd i FN. Ett nära och förpliktande regionalt samarbete krävs för att möta de brott mot de mänskliga rättigheterna som människohandeln utgör. EU framhåller vårt nordisk-baltiska samarbete som en god modell för regionalt samarbete. Just nu är vi inne i en fas av stark och accelererande globalisering. Det nordiska utrikespolitiska samarbetet har alltid varit viktigt och blir nu ännu viktigare, sade utrikesminister i sitt anförande. kommer att vara ordförande i . Arbetet kommer att få en så praktisk och konkret prägel som möjligt för att ta bort hinder för handel och investeringar. Bildt menade att det krävs en dialog om de stora strategiska utmaningar vi står inför när det gäller den europeiska unionens närmaste grannar i sydöstra . Den nordiska informella och formella utrikespolitiska dialogen kommer framöver att bli ännu mer betydelsefull. Försvarsministrarnas redogörelse (dokument 6) Den danska försvarsministern redogjorde för de nordiska försvarsministrarnas arbete och nämnde som ett område där betydande nordiskt samarbete skett. Hon framhöll att en gemensam nordisk insats i internationella fredsoperationer ger en positiv profilering av och är ett viktigt bidrag till fred och stabilitet. 2006 var ett aktivt år på det nordiska försvars- och säkerhetspolitiska fältet. Inom ramen för NORDCAPS var utvecklingen av ett gemensamt styrkeregister centralt, och ambitionen är att kunna sätta upp en gemensam nordisk styrka. De nordiska länderna slår vakt om FN:s betydelse. Därför bör bidra med styrkor till FN:s operationer liksom med att etablera ett nordiskt samarbete om en försvarsinriktad säkerhetsreform, som är mycket efterfrågad av FN, Nato och EU. Inför övertagande av ordförandeskapet för de nordiska försvarsministrarna 2007 menade att samarbetet därmed kommer i de bästa händer med tanke på det arbete som gör som ledare för den nordiska EU-insatsstyrkan. De nordiska samarbetsministrarnas frågetimme Den vid sessioner mycket uppskattade frågetimmen blev i likhet livlig. De nordiska samarbetsministrarna hann besvara 17 muntliga frågor. Fyra av frågorna riktades till samarbetsminister och gällde homosexuellas brist på rättigheter och registrerat partnerskap på . Svenska rådsmedlemmar ställde frågor och fick svar om, förutom nämnda fråga, Dankort som gränshinder, framtida finansiering av Grensetjänsten, återupptagen valfångst i , snabbtåg mellan och samt klimatanpassad nordisk elmarknad. tilldelades 2006 svenskarna , manusförfattare och regissör, samt producent för filmen . Motiveringen för priset var att Zozo är en gripande och relevant film om ett barns överlevnadsstrategier i mötet med krig, sorg och främmande kultur. Filmen använder ett brett uttrycksregister och kombinerar en stark, realistisk historia med visuell poesi, fantasi och humor. Den ger en tillgänglig och insiktsfull inblick i aktuella konflikter och genom att hämta kreativ näring från olika filmkulturer bidrar den till att förnya den traditionsrika nordiska uppväxtfilmen. Den andre svenske prismottagaren var författaren som fick för diktsamlingen . Motiveringen var att Oceanen är ett ordhav att sänka sig ned i och omslutas av. Den spänner över ett liv och en poetik som ännu är levande, oavslutad och sökande. Med en akut angelägenhet skriver Sonnevi en poesi som befinner sig i ständig dialog med såväl de politiska och sociala skeendena som de personliga frågorna om skuld och ansvar. tilldelades den norska kompositören för det elektroakustiska verket fetters med bl.a. följande motivering: Det som först och främst kännetecknar årets vinnarverk är ett modernt, starkt och överbevisande konstnärligt uttryck som förmedlas med integritet och trovärdighet. Enligt är verket inspirerat av fysikens lagar för molekylers rörelser i ett begränsat rum och hur dessa rörelser ändrar sig och skjuter fart genom påfyllnad av energi tills rummet sprängs. Den färöiske professorn, författaren och debattören tilldelades natur- och miljöpris. Temat för årets pris var klimatförändring och klimatanpassning. motivering var bl.a. att han fick priset för sin omfattande forskning kring klimat och oceanografi i de nordiska havsområdena. Särskilt framhävs hans forskning kring havsströmmarna och risken för att bl.a. skulle kunna ta andra vägar. Prissumman för vart och ett av de fyra priserna är . 8 Presidiet, utskotten och kontrollkommittén Nya samarbetsavtal med och Västnorden med inriktning på ett mer konkret och resultatinriktat arbete, åtgärder för att driva på gränshinderssamarbetet och en utredning om de självstyrande områdenas status i det nordiska samarbetet är några resultat av det nordiska samarbetet 2006. Jämställdhetsfrågor, kampen mot människohandel och klimatförändringar som ett allvarligt miljöhot har varit viktiga frågor på den politiska agendan. och de nordiska parlamentspresidenterna har fortsatt dialogen om hur det nordiska samarbetet bättre kan förankras i de nationella parlamenten och bli en naturlig del i de nationella fackutskottens dagliga arbete. Beslut om gemensamma nordisk-baltiska utskottskonferenser har fattats. Mobilitet och gemensamma satsningar på forskning och innovation för att skall bli en global vinnarregion har varit ett prioriterat tema för samarbetet och utgjorde underlag för debatten vid sessionen mellan statsministrar och oppositionsledare. Nordisk språkförståelse och psykiatrivården i är andra frågor som varit föremål för diskussion och beslut. presidium består av en president, en vice president och högst elva andra valda medlemmar som utses av plenarförsamlingen. Varje land och varje partigrupp bör vara representerade i presidiet. Presidiet är rådets högsta beslutande organ när plenarförsamlingen inte är samlad. Presidiet bereder övergripande politiska frågor, pekar ut den allmänna inriktningen och utvecklingen av rådets verksamhet samt ansvarar för att rådets verksamhet samordnas med verksamheten i de nationella parlamenten och med andra internationella organisationer. Presidiet behandlar också budgeten för det nordiska samarbetet samt utrikes- och säkerhetspolitiken. Svenska representanter i presidiet var fram till valet () och (). Vid sessionen invaldes () och () i presidiet. Prioriteringar har varit arbetet med att avlägsna gränshinder i , och diskussioner har förts om inrättandet av en nordisk ombudsmannainstitution. De självstyrande områdenas status i det nordiska samarbetet är en annan fråga som varit föremål för att antal diskussioner i presidiet. I likhet med föregående år har presidiet beslutat att rådet skall fokusera på ett mindre antal ärenden och aktiviteter för att uppnå resultat. Rådet skall därigenom också få en tydligare profil och plattform i den växande mängden av aktörer i regionen. Huvudmål för perioden 20052007 är att avlägsna gränshinder mellan de nordiska länderna att stärka det nordiska samarbetet i det nya att bygga broar till nordvästra och östra att fördjupa samarbetet kring att utveckla samarbetet mellan Västnorden, och att prioritera kärnområden som språk, kultur och forskning. Nordiska ministerrådets budget uppgår till ca . beslutar om budgetramen, men kan påverka samarbetets innehåll. Presidiet utser en särskild arbetsgrupp, med representanter för var och en av rådets fyra partigrupper, med uppgift att behandla ministerrådsförslaget om kommande års budget. tillstyrkte ministerrådets budgetförslag efter viss justering. önskade en höjning av medlen till Nordjobb, projektmedel till miljö och projektmedel till näring, energi och regionalpolitik. Möte mellan presidiet och de nordiska stats- och utrikesministrarna I samband med session hölls det årliga mötet mellan statsministrarna och presidiet. Frågor som diskuterades vid mötet var de självstyrande områdenas status i det officiella nordiska samarbetet samt arbetet med att göra till en global vinnarregion. Traditionsenligt träffade presidiet också de nordiska utrikesministrarna under sessionen. Vid mötet lämnade den svenske utrikesministern en lägesrapport från det svenska ordförandeskapet i och främst uppföljningen av resolutionen från den parlamentariska i . Den finske utrikesministern lämnade en redogörelse för det finska ordförandeskapet i EU och särskilt för arbetet med ett nytt ramverk för den nordliga dimensionen. Vid mötet lämnades också en lägesrapport för det arktiska samarbetet och för de nordiska ambitioner som finns inför de kommande sex åren av nordiskt ordförandeskap i . Möte mellan presidiet och de nordiska talmännen presidium har mött de nordiska parlamentspresidenterna för att diskutera kostnaderna för det nordiska samarbetet och det nordiska samarbetets förankring i de nationella parlamenten. En överenskommelse har träffats om att arrangera gemensamma utskottskonferenser med teman som är av stor vikt för de nordiska eller nordisk-baltiska ländernas parlamentsutskott. En första konferens planeras . Vid mötet under session presenterades program och budget för verksamhet 2007. Information om budget och arbetsprogram är ett viktigt led i förankringsprocessen, och presidiet och talmännen är överens om att ett årligt informationsmöte skall äga rum i samband med sessionerna. De nordiska länderna bedriver var för sig ett relativt omfattande utvecklingsarbete kring samhällssäkerhet. Samarbetet mellan de nordiska länderna förefaller dock inte vara fullt så utvecklat. Ett stärkt nordiskt samarbete borde kunna leverera mervärde i hanteringen av den nya säkerhetssituationen, både konceptuellt (hotbildsanalys, planering), operativt (samordning av åtgärder för att hantera hoten) och legalt (utarbeta nya legala grunder). Det skulle därmed bidra till den samlade nordiska samhällssäkerheten. Det skulle också kunna främja initiativ och konkreta åtgärder inom EU:s civila krishantering och arbete för samhällssäkerhet. Hoten är gränsöverskridande oavsett om det handlar om terrorism, naturkatastrofer eller annat. I en framställan (rekommendation nr 5/2006) rekommenderar att en rapport utarbetas angående läge, utvecklingstendenser och ambitioner för de nordiska ländernas samarbete inom området samhällssäkerhet. Vidare rekommenderas att det arrangeras en konferens på temat nordiskt samarbete kring samhällssäkerhet. Den norske utrikesministern framförde vid sessionen att ministerrådet skulle återkomma till med en rapport för att klargöra möjligheterna till ett stärkt nordiskt samarbete om samhällssäkerhet. Gränshinder en nordisk gränshindersombudsman har Hallå sammanlagt fått 3 400 hänvändelser från allmänheten i med frågor som i något avseende rör gränshinder för den nordiska medborgaren. Som ett gränshinder definieras situationer där enskilda har fått felaktiga upplysningar från myndigheter och situationer där nationella lagar och regler eller tolkningar skiljer sig åt mellan länderna och där detta givit upphov till problem för nordiska medborgare som bor i två eller flera nordiska länder. kommer det att skapas en databas över inrapporterade gränshinder som beror på olikheter i regelverken mellan de nordiska länderna. Förhoppningsvis skall detta underlätta överblicken över befintliga gränshinder och därmed också att de får en lösning. För att driva på takten i gränshinderssamarbetet har presidiet diskuterat behovet av en nordisk gränshindersombudsman. Ärendet bereds fortsatt inom rådet, och beslut kommer att tas . De självstyrande områdenas status i det nordiska samarbetet Med anledning av att ansökt om ett självständigt medlemskap i har frågan om de självstyrande områdenas ställning i det officiella nordiska samarbetet diskuterats och utretts . Vid sessionen lämnades en redogörelse för den kartläggning som gjorts av . Vid de förda diskussionerna framgick att det finns stor samstämmighet om att stärka de självstyrande områdenas status i det nordiska samarbetet och att detta kräver ett klargörande av vad som är möjligt att göra inom ramen för . Vidare krävs ett klargörande rörande ländernas beredskap att företa en ändring av i syfte att stärka de självstyrande områdenas ställning i det officiella nordiska samarbetet. svenska delegation har i en skrivelse till samarbetsministern ställt frågan om den inställning till en ändring av . Beslut i frågan kommer att tas vid rådets session i . Nya samarbetsavtal har undertecknats mellan och samt mellan och för att stärka och konkretisera samarbetet. Samarbetet med har kommit in i en ny fas. I stället för stora gemensamma möten arbetar nu utskotten kring konkreta sakfrågor och politiska initiativ. Medlemmar av presidiet har deltagit i Baltiska församlingens, interparlamentariska församlings och sessioner och hållit möten med deras presidier. är också en aktiv deltagare i Östersjösamarbetet och det Arktiska samarbetet och har deltagit med delegationer i såväl den parlamentariska som den Arktiska parlamentariska konferensen. Rådet skall utveckla sitt parlamentariska samarbete med , både med statsduman och med federationsrådet samt med nordvästra parlamentariska sammanslutning. Rådet skall också sträva efter att vidareutveckla samarbetet med inom ramen för det parlamentariska Östersjösamarbetet. Många organisationer är verksamma i närområden. Det är angeläget att verka för en koordinering av ambitioner och åtgärder så att den samlade effekten av arbetet blir så effektivt som möjligt.