frsrdg · GU04RB1 · 2007-01-01 00:00:00 — SAMMANFATTNING 2006/07:RB1 2006/07:RB 1 SAMMANFATTNING Årsredovisning för riksbank för Enligt 10 kap. 3 § lagen (1988:1385) om riksbank lämnar direktion denna redovisning för verksamhet . Redovisning lämnas enligt samma lagrum till , och riksbanksfullmäktige. Redovisningen omfattar resultaträkning och balansräkning samt förvaltningsberättelse. I förvaltningsberättelsen redogörs för hur bedrivit penningpolitiken, hur främjat ett säkert och effektivt betalningsväsende samt hur utfört övriga uppdrag . Förvaltningsberättelsen omfattar också en redogörelse för utfall och målavvikelse avseende inflationen . Ekonomiska utfall samt åtgärder och händelser av stor betydelse för var följande: Inflationen, mätt som förändring av konsumentprisindex (KPI) samt med det vanligt förekommande måttet på underliggande inflation UND1X, uppgick till i genomsnitt . Den ekonomiska tillväxten i uppgick enligt senaste bedömning till . Stabiliteten i det finansiella systemet var fortsatt god. beslutade om höjningar av reporäntan med sammanlagt . Reporäntan var vid utgången av året . publicerade tre inflationsrapporter och två rapporter om den finansiella stabiliteten. 1 2006/07. Rättelse: S. 1 rad 1 utsåg ett nytt riksbanksfullmäktige. Fem av de elva ordinarie ledamöterna och åtta av de elva suppleanterna utsågs till dessa uppdrag . beslutade riksbanksfullmäktige att välja till ny ordförande i fullmäktige. Till vice ordförande valdes . avvecklade kontoret för kontanthantering i . att fastställer resultaträkning och balansräkning enligt förslaget. På direktionens vägnar: I beslutet har deltagit (ordförande), (förste vice ordförande), , , och . Föredragande har varit . SAMMANFATTNING 2006/07:RB1 2006/07:RB1 SAMMANFATTNING Året i korthet 5 Året i siffror 6 2 FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE OM VERKSAMHET 8 uppgifter och roll 8 Ett fast penningvärde prisstabilitet 10 Ett säkert och effektivt betalningsväsende finansiell stabilitet, betalningssystemet och kontantförsörjning 13 REDOGÖRELSE FÖR VERKSAMHET 2006 23 Ett fast penningvärde prisstabilitet 23 Ett säkert och effektivt betalningsväsende 37 3 BALANSRÄKNING OCH RESULTATRÄKNING 77 i ekonomisk vetenskap 2006 115 är och en myndighet under . ansvarar för penningpolitiken med målet att upprätthålla ett fast penningvärde. har också i uppdrag att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. har knappt 400 årsarbetare och leds av en direktion med en riksbankschef, , och fem vice riksbankschefer. Direktionens ledamöter utses av riksbanksfullmäktige för mandatperioder . Inflationen, mätt som förändring av konsumentprisindex (KPI) samt med det vanligt förekommande måttet på underliggande inflation UND1X, uppgick till i genomsnitt . Den ekonomiska tillväxten i uppgick enligt senaste bedömning till . Stabiliteten i det finansiella systemet var fortsatt god. beslutade om höjningar av reporäntan med sammanlagt . Reporäntan var vid utgången av året . publicerade tre inflationsrapporter och två rapporter om den finansiella stabiliteten. utsåg ett nytt riksbanksfullmäktige. Fem av de elva ordinarie ledamöterna och åtta av de elva suppleanterna utsågs till dessa uppdrag . beslutade riksbanksfullmäktige att välja till ny ordförande i fullmäktige. Till vice ordförande valdes . avvecklade kontoret för kontanthantering i . Årets resultat (mdkr) Guld- och valutareserv (mdkr) Reporänta (procent) Kort ränta (SSVX, procent) Lång ränta (statsobligationer, procent) BNP (procentuell förändring) Arbetslöshet (procent) 3 Inflation, mätt med KPI (procentuell förändring) Inflation, mätt med UND1X (procentuell förändring) 1 Varav 33 årsarbetskrafter avser tidigare anställda i SKAB. 2 Prognos enligt Inflationsrapport 2006:3. 3 Den historiska serien för arbetslösheten är länkad bakåt av . 4 Inflationsmått enligt den metod som användes fram till . Det gångna året har vi på fortsatt att arbeta för att se till att inflationen är låg och stabil samt att betalningsväsendet fungerar väl. Vi har ansträngt oss för att allmänheten ska kunna förstå varför dessa uppgifter är viktiga och hur vi arbetar med dem. är en arbetsplats som omfattar en rad olika verksamheter. För att få en tydlig utgångspunkt för alla dessa lade direktionen fast en vision för hur ska arbeta . ska vara bland de bästa när det gäller kvalitet och effektivitet. Endast på detta sätt kan vi vinna allmänhetens förtroende, något som är centralt för att vi ska klara de uppgifter vi fått. Vi måste därför i högre grad jämföra oss med andra. Men det ska inte enbart vara andra centralbanker utan även andra myndigheter, akademiska institutioner och privata företag. I vår gemensamma vision har vi lagt fast att ska vara en organisation som är villig att förändra sig om det behövs. Så många som möjligt i vår omvärld ska kunna förstå vad vi gör. Vi måste därför kommunicera på ett tydligt sätt. Andra delar av visionen är att vi ska göra det vi är mest lämpade att göra med rätt kompetens och bra arbetsklimat. Vi ska också självkritiskt utvärdera det vi gör för att veta om vi lever upp till vår ambition. Vi ska löpande följa upp vår verksamhet för att se om vi utför de uppgifter vi är satta att göra med kvalitet, effektivitet och på ett förtroendefullt sätt. När vi sammanfattar 2006 kan vi glädja oss över ett positivt resultat inom nästan alla våra verksamhetsområden. Inflationen mätt som KPI ligger inom målintervallet , inflationsförväntningarna ligger stabilt kring inflationsmålet och bankernas motståndskraft mot störningar i det finansiella systemet bedöms vara god. Även inom flertalet av våra mer operativa verksamheter har det gått bra: vårt betalningssystem har fungerat väl, statistiken har hållit god kvalitet och den nya strukturen för kontanthantering har börjat finna sina former. Förvaltningen av våra utländska tillgångar visar, till följd av kronans förstärkning, ett negativt resultat. har också andra utvärderat oss. Professorerna presenterade den utvärdering de gjort av den svenska penningpolitiken 19952005 och som finansutskottet tagit initiativ till. Det övergripande omdömet i deras utvärdering var att står sig väl i jämförelse med de bästa centralbankerna i världen. Men utvärderarna framförde även viss kritik. Kommunikationen kunde ha varit tydligare och prognoserna mer träffsäkra. Detta tar vi till oss och ska arbeta vidare med framöver. Jag ser fram emot ännu ett intressant år på . UPPGIFTER OCH ROLL 2006/07:RB1 2006/07:RB1 RIKSBANKSCHEFENS KOMMENTAR är och en myndighet under . ansvarar för penningpolitiken med målet att upprätthålla ett fast penningvärde. har också i uppdrag att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Ett fast penningvärde prisstabilitet Enligt riksbankslagen ska upprätthålla ett fast penningvärde, det vill säga se till att inflationen är låg och stabil. Det ger goda förutsättningar för en gynnsam och uthållig tillväxt. har preciserat målet om ett fast penningvärde till att inflationen, mätt med konsumentprisindex (KPI), ska vara . Kring målet har satt upp ett toleransintervall på . Syftet med intervallet är att klargöra att det inte är möjligt att exakt uppnå inflationsmålet . kan alltför stora avvikelser inte accepteras om målet ska vara fortsatt trovärdigt. Inflationsmålet ska normalt uppnås , men ibland kan det vara motiverat att låta anpassningen ta , eftersom det annars kan leda till onödiga variationer i sysselsättning och tillväxt. För att påverka inflationen varierar sin styrränta, den så kallade reporäntan. Reporäntan avgör vad bankerna får betala för att låna pengar hos . Reporäntan påverkar därmed andra räntor i ekonomin och i förlängningen den ekonomiska aktiviteten och inflationen. Ett säkert och effektivt betalningsväsende finansiell stabilitet, betalningssystemet samt sedlar och mynt har fått uppdrag att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. tolkning av uppdraget är att verka för stabilitet i det finansiella systemet som helhet. I uppdraget ingår också att ge ut sedlar och mynt. har dessutom ett operativt ansvar för det system som gör det möjligt för bankerna att säkert genomföra stora elektroniska betalningar mellan varandra. analyserar löpande stabiliteten i det finansiella systemet för att tidigt upptäcka förändringar och sårbarheter som kan leda till en bankkris. Analysen fokuserar främst på de svenska storbankerna och den infrastruktur som behövs för att betalningar ska fungera. I en krissituation kan under vissa förutsättningar ge tillfälligt likviditetsstöd till banker. är en myndighet under . utser de elva ledamöterna i riksbanksfullmäktige. Riksbanksfullmäktige väljer de sex ledamöterna i direktion för mandatperioder . Fullmäktiges roll i övrigt är att övervaka och kontrollera direktionens arbete. beslutade att ge en självständig ställning. Detta innebär att direktion fattar de penningpolitiska besluten utan att ta direktiv från någon annan. Genom att delegera uppgiften att upprätthålla ett fast penningvärde till ville ge penningpolitiken ett långsiktigt perspektiv och skapa goda förutsättningar för att målet ska uppfattas som trovärdigt. För att få insyn i direktionens arbete har riksbanksfullmäktiges ordförande och vice ordförande närvaro- och yttranderätt vid direktionens sammanträden, men inte förslags- och beslutsrätt. lägger stor vikt vid öppenhet och tydlighet inom bankens samtliga verksamheter. kommunikation ska möjliggöra för en bred krets av utomstående att tillgodogöra sig kunskap om bankens uppgifter och resultat. Det finns flera skäl till varför öppenhet och kommunikation är väsentligt för . självständiga ställning ställer stora krav på att verksamheten präglas av öppenhet och demokratisk insyn. Öppenhet är en förutsättning för att skapa trovärdighet och legitimitet för såväl de penningpolitiska besluten som verksamhet inom området finansiell stabilitet. Genom att utomstående kan förstå och bedöma analyser och ställningstaganden underlättas arbete. Som myndighet måste kunna redovisa sin verksamhet offentligt, motivera beslut samt ge information om hur offentliga medel hanteras och förvaltas. ska också ge information om de produkter och tjänster som erbjuds allmänheten och den finansiella sektorn, till exempel sedlar och mynt, betalningstjänster, penning- och valutapolitiska transaktioner samt statistik. Öppenhet är också en förutsättning för att verksamhet ska kunna utvärderas. Ett fast penningvärde prisstabilitet ETT FAST PENNINGVäRDE PRISSTABILITET 2006/07:RB1 2006/07:RB1 ETT FAST PENNINGVäRDE PRISSTABILITET ska enligt riksbankslagen upprätthålla ett fast penningvärde. Det betyder att se till att inflationen är låg och stabil. har preciserat målet för penningpolitiken till att inflationen ska vara . påverkar inflationen genom att ändra sin styrränta, reporäntan. Eftersom penningpolitiken verkar med fördröjning måste banken göra prognoser om den framtida utvecklingen av ekonomin och inflationen. Penningpolitiken inriktas normalt på att inflationsmålet ska uppnås . Vikten av låg och stabil inflation Det finns flera orsaker till att det är viktigt med låg och stabil inflation. En anledning är att låg och stabil inflation gör att företag och hushåll vet vad pengarna är värda också . På så sätt minskar osäkerheten när man handlar, investerar, lånar eller förhandlar om lönen. Det gör det lättare att planera och fatta viktiga beslut om till exempel satsningar på ny teknik och fler anställda. En annan anledning till att det är bra med låg och stabil inflation är att det motverkar godtyckliga omfördelningar mellan olika grupper i samhället. De som till exempel sparade sina pengar på ett bankkonto fick se sina besparingar minska i värde. De som i stället lånade pengar och köpte hus gjorde en vinst eftersom huspriserna då ökade i ungefär samma takt som inflationen, som inflationen urholkade lånens värde. En låg och stabil inflation ger goda tillväxtförutsättningar eftersom ekonomin får en bra och hållbar grund att stå på. Det är viktigaste bidrag till en god ekonomisk utveckling. Mål och penningpolitisk strategi ska enligt riksbankslagen upprätthålla ett fast penningvärde. Det betyder att inflationen ska vara låg och stabil. har preciserat målet om ett fast penningvärde till att inflationen ska vara . Kring målet har satt upp ett toleransintervall på . Syftet med intervallet är att klargöra att det inte är möjligt att exakt uppnå inflationsmålet . kan alltför stora avvikelser inte accepteras om målet ska vara fortsatt trovärdigt. har valt konsumentprisindex (KPI) som mål för inflationen. KPI mäter priset på en korg av varor och tjänster. Priserna på de olika varorna och tjänsterna vägs ihop på basis av hur stor andel av hushållens konsumtion de utgör. För att fatta beslut om penningpolitikens uppläggning använder också olika mått på så kallad underliggande inflation. Gemensamt för dessa är att KPI-index har rensats för varugrupper vars priser brukar variera kraftigt och som inte bedöms påverka inflationen varaktigt. Ett sådant mått som ofta används när förklarar de penningpolitiska besluten är UND1X. Det är ett prismått där KPI-index har rensats för direkta effekter av ändrade indirekta skatter och subventioner (på grund av finanspolitiken) och räntekostnader för egna hem (till följd av penningpolitiken). Penningpolitiken inriktas normalt på att inflationsmålet ska uppnås . Genom att inte föra inflationen tillbaka till målet så snabbt som möjligt har utrymme att även beakta den realekonomiska utvecklingen, som till exempel tillväxt och sysselsättning. Tvåårshorisonten bidrar till att detta är möjligt som trovärdigheten för inflationsmålet bevaras. ambition är således, i linje med förarbetena till riksbankslagen, att bidra till hållbar tillväxt och hög sysselsättning. Det kan ibland också vara motiverat att låta det ta att nå målet för inflationen än . Det kan till exempel vara fallet om ekonomin drabbas av allvarliga störningar, såsom en allvarlig internationell konjunkturnedgång som priserna stiger på en del varor. Om då skulle försöka återföra inflationen till målet skulle det kunna leda till mycket stora nedgångar i produktion och sysselsättning. Hur snabbt inflationen bör föras tillbaka till målet efter en avvikelse beror på vilken störning det rör sig om. När låter det ta än för inflationen att nå målet är det viktigt att kommunikationen om detta är tydlig. I annat fall kan trovärdigheten för inflationsmålet skadas. påverkar inflationen i genom att ändra sin styrränta, den så kallade reporäntan. Reporäntan avgör vad bankerna får betala för att låna pengar hos . På så sätt påverkas även andra räntor i ekonomin och i förlängningen den ekonomiska aktiviteten och prisutvecklingen. styr genom sitt beslut om reporäntan den kortaste marknadsräntan, dagslåneräntan, det vill säga den ränta bankerna betalar när de lånar och placerar hos varandra. De något längre marknadsräntorna påverkas av förväntningar om reporäntan. Anledningen till det är att det alltid finns ett alternativ att placera eller låna till rörlig ränta, som styrs av den gällande reporäntan. De riktigt långa räntorna påverkas inte av den aktuella penningpolitiken, men däremot av trovärdigheten för att inflationsmålet uppnås. Den som till exempel sparar i långa räntefonder vill ha kompensation för inflationen så att den faktiska köpkraften inte urholkas. Stabila inflationsförväntningar stabiliserar därför också de långa räntorna. Reporäntans påverkan på ekonomi och inflation Vilka effekter ger då en ändrad reporänta på den ekonomiska utvecklingen och inflationen? Som redan nämnts ger en höjd reporänta direkt höjda korta räntor. Det leder i sin tur till att både konsumtionen och investeringarna minskar, eftersom det blir dyrare att låna för att investera eller konsumera och mer lönsamt att spara. På så sätt dämpas efterfrågan i ekonomin, och inflationen sjunker . En annan effekt av höjda korta räntor är att efterfrågan på svenska kronor kan öka, vilket gör att växelkursen tenderar att stärkas. En starkare krona leder till att det blir billigare att importera varor från utlandet, eftersom man får fler varor för samma mängd kronor, vilket dämpar inflationen. Det omvända gäller vid en räntesänkning. En förändring av reporäntan påverkar således ekonomin och inflationen i flera led och under en följd av år. En del av effekterna slår igenom snabbt, till exempel för de låntagare som har rörliga bolån, medan det tar betydligt att via inverkan på till exempel företagens lönekostnader få genomslag på inflationen. Arbets- och beslutsprocessen inom penningpolitiken Eftersom penningpolitiken verkar med fördröjning baserar sina beslut på prognoser och uppskattningar av vad som kommer att hända . Dessa bedömningar är naturligtvis förknippade med osäkerhet. arbetar därför med att utveckla prognosarbetet och försöka bli skickligare på att förutsäga framtiden. Den ekonomiska verkligheten är komplex. Därför måste utgå från förenklade samband, det vill säga modeller, i prognosarbetet. Dessa kombineras sedan med bedömningar av experter inom olika områden. Banken analyserar till exempel utsikterna för ekonomi och inflation i och omvärlden, utvecklingen på de finansiella marknaderna, inflationsförväntningarna och olika risker i ekonomin. strävar efter att, på ett pedagogiskt sätt, förklara de bedömningar och avvägningar som ligger till grund för räntebesluten. prognoser publiceras i inflationsrapporter. De penningpolitiska bedömningarna och avvägningarna redovisas också regelbundet i direktionsledamöternas tal, på presskonferenser, seminarier och i debattinlägg. Direktionen håller normalt sju penningpolitiska möten då man fattar beslut om reporäntan. I samband med tre av dessa möten publiceras en inflationsrapport. efter varje penningpolitiskt möte publiceras ett protokoll. Där går det att följa diskussionen som ledde fram till det aktuella räntebeslutet och se hur de olika direktionsledamöterna röstade. ska också enligt lag lämna en skriftlig redogörelse om penningpolitiken till minst . Den rapport som lämnas är inflationsrapporten. Det sker i samband med att riksbankschefen svarar på frågor om penningpolitiken i finansutskott. Ett säkert och effektivt betalningsväsende finansiell stabilitet, betalningssystemet och kontantförsörjning ETT SäKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVäSENDE FINANSIELL STABILITET, BETALNINGSSYSTEMET 2006/07:RB1 2006/07:RB1 ETT SäKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVäSENDE FINANSIELL STABILITET, BETALNINGSSYSTEMET ska enligt riksbankslagen främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Utöver löpande övervakning och krishantering består detta uppdrag även av ett ansvar för försörjningen av sedlar och mynt. har också ett operativt ansvar för det system som gör det möjligt för bankerna att säkert genomföra stora betalningar mellan varandra. Ett fungerande betalningssystem är centralt för en ekonomi. Nästan all ekonomisk verksamhet förutsätter att betalningar kan genomföras. Betalningar kan göras antingen kontant eller via konton. För att betalningar mellan olika banker och andra betalningsförmedlare ska kunna genomföras behövs ett system för överföring av pengar mellan dessa aktörer. tillhandahåller ett sådant system som heter . har således en central roll för att betalningar ska kunna genomföras i . har fått uppdrag att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Affärsbankerna står för de centrala delarna av betalningsväsendet. För att kunna främja ett säkert och effektivt betalningsväsende måste därför löpande bedöma riskuppbyggnad och motståndskraft mot oväntade förluster i banksystemet. Det kräver att löpande analyserar betalningsförmågan hos bankernas låntagare. och marknader har också blivit allt viktigare i det finansiella systemet och därför även för bankerna. Det innebär att också måste bedöma riskerna i det finansiella systemet totalt och hur det påverkar bankerna. ansvarsområden i arbetet med att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende framställs översiktligt nedan. Figur 1: arbete för att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Det finansiella systemets betydelse Det finansiella systemet har till uppgift att omvandla sparande till investeringar, tillhandahålla betalningstjänster och hantera finansiella risker. Om systemet fungerar dåligt uppstår stora samhällsekonomiska kostnader. Staten har därför ett starkt motiv att på olika sätt värna stabiliteten och främja effektiviteten i det finansiella systemet. Detta sker till exempel genom att staten utformar regelverk och övervakar de företag som verkar inom systemet. Banksystemets betydelse för betalningsväsendet Betalningsväsendet är särskilt viktigt eftersom all ekonomisk verksamhet förutsätter att betalningar kan genomföras. Elektroniskt överförda betalningar mellan transaktionskonton i bankerna är det viktigaste betalningssättet. Banksystemet har därför en central roll för betalningsväsendet. Om hela banksystemet fallerar kan de betalningstjänster bankerna tillhandahåller inte utföras av andra aktörer. Den stora volymen betalningar mellan bankerna gör att det finns en risk att en kris i en bank kan sprida sig till hela banksystemet via betalningssystemet. Andra skäl till att problem kan spridas mellan bankerna är att de lånar av varandra, att de är exponerade mot samma låntagarkategorier och att de finansierar sig på samma marknader. Bankerna har en inbyggd instabilitet till följd av att såväl deras inlåning från allmänheten som lån från andra banker snabbt skulle kunna upphöra i en krissituation, medan det tar för dem att realisera sina tillgångar. Stabiliteten bygger också på att det finns ett förtroende för det finansiella systemet. Det kan räcka med att problem uppstår i ett skapa misstankar som sprider sig till liknande verksamheter. Om förtroendet försvinner kan bankerna få svårt att bedriva sin verksamhet, och då är systemet i fara. Grundförutsättningar för förtroendet är sunda institut och en väl fungerande marknad. Övervakning av det finansiella systemet Uppdraget att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende innebär att övervakar det finansiella systemet i dess helhet, eftersom finansiella företag och marknader blivit allt viktigare för att systemet ska fungera. övervakningsarbete syftar framför allt till att förebygga finansiella kriser. koncentrerar sig främst på bankerna, och då särskilt de stora svenska bankerna, samt den infrastruktur som är viktig för betalningsfunktionen. Till den senare räknas de tekniska system samt de regler och rutiner som används för betalning för värdepapper, valutor, varor och tjänster. Påverkan på de finansiella regelverken främjar också ett säkert och effektivt betalningsväsende genom att påverka utformningen av regelverk och normer för de finansiella företagen. Alltfler regler och normer arbetas fram internationellt, inom ramen för till exempel samarbetet inom EU och (). deltar aktivt i dessa diskussioner. försöker, som remissinstans, också påverka utformningen av regelverken för de svenska finansiella företagen. Remisserna handlar såväl om att införa till exempel EU-lagstiftning i svensk rätt som om att förändra specifik svensk lagstiftning. Att delta i det internationella regel- och normskapande arbetet och att yttra sig över svenska lagförslag och utredningar är en viktig del av arbete för att påverka utformningen av de regelverk som har betydelse för den finansiella stabiliteten. Om en kris skulle uppstå i det finansiella systemet trots det förebyggande arbetet ska agera så att de samhällsekonomiska kostnaderna begränsas. För att skapa beredskap för en effektiv krishantering organiserar egna krisövningar och deltar även i övningar med medverkande från svenska och utländska myndigheter. I en krissituation kan ge tillfälligt likviditetsstöd till en bank eller ett finansiellt företag som hamnar i betalningsproblem under förutsättning att det står under tillsyn. Ytterligare krav är dels att banken bedöms vara solvent, dels att det annars finns risk för att det finansiella systemet ska drabbas av så allvarliga störningar att systemets funktioner inte kan upprätthållas.