frsrdg · GU04RB1 · 2007-01-01 00:00:00 — lägga fram förslag till Rapport om finansiell stabilitet samt förslag till åtgärder avsedda att säkerställa stabiliteten och effektiviteten i betalningsväsendet, lägga fram förslag till regler inom tillgångsförvaltningen, lägga fram förslag till principiellt viktiga remissyttranden och fatta beslut i övriga remissärenden, lägga fram förslag beträffande strategiska informations- och kommunikationsfrågor. är organiserad i sju avdelningar. Tre av avdelningarna har direkt inriktning mot bankens huvuduppgifter: avdelningen för penningpolitik, avdelningen för finansiell stabilitet och avdelningen för marknadsoperationer. Figur 3: organisation. En ledningsgrupp bestående av cheferna för samtliga avdelningar utom internrevisionsavdelningen har till uppgift att samordna och följa upp verksamheten. Chefen för stabsavdelningen är ordförande i ledningsgruppen. Avdelningen för penningpolitik ansvarar för den penningpolitiska analysen, som ger underlag för de beslut som fattas för att uppfylla målet om ett fast penningvärde. Ansvaret omfattar också att ta fram underlag för den penningpolitiska kommunikationen. Avdelningen följer och analyserar konjunktur- och prisutvecklingen samt ansvarar för finansmarknads- och betalningsbalansstatistik. Inom avdelningen finns även forskningsenhet. Antal årsarbetskrafter: 75 Avdelningen för finansiell stabilitet Avdelningen för finansiell stabilitet ansvarar för analysen av det finansiella systemets stabilitet och effektivitet, som ger underlag för de beslut som fattas för att uppfylla uppdraget att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Avdelningen analyserar därför löpande risker och hot mot stabiliteten i det svenska finansiella systemet, och av särskild betydelse i analysen är storbankerna. Avdelningen ansvarar även för kontroll av de risker som uppstår i finansiella verksamhet. Avdelningschef: (, ) Antal årsarbetskrafter: 32 Avdelningen för marknadsoperationer ansvarar för att genomföra penning- och valutapolitiska åtgärder i syfte att påverka ränte- och/eller växelkursen enligt de penningpolitiska besluten. Därutöver förvaltar avdelningen tillgångar i utländsk valuta och samlar in statistik om ränte- och valutamarknaderna. Avdelningen ansvarar också för hantering av de risker som uppstår i marknadsoperationer och förvaltningen av tillgångar. Driften av betalningssystem för stora betalningar mellan bankerna och landets försörjning av sedlar och mynt faller också inom ramen för avdelningens ansvarsområde. Antal årsarbetskrafter: 63 Den administrativa avdelningen ansvarar för personalutveckling och kompetensförsörjning, kontors- och fastighetsservice, transporter, säkerhet, underlag för budget, redovisning, löne- och ekonomisystem samt finansadministration. Antal årsarbetskrafter: 90 Stabsavdelningen ansvarar för att samordna den löpande verksamheten samt stödja direktionens styrning och strategiska utveckling av bankens verksamhet. Avdelningen tillhandahåller kanslifunktioner för fullmäktige och direktionen. Vidare samordnar avdelningen informationsverksamhet och det internationella arbetet samt handlägger juridiska frågor. Antal årsarbetskrafter: 49 (inklusive direktionen) IT-avdelningens uppdrag är att tillhandahålla ett kostnadseffektivt och användarorienterat IT-stöd till bankens olika verksamhetsdelar. Avdelningen ansvarar för IT-arkitektur, IT-infrastruktur, drift, underhåll, inköp, ändring och anpassning av applikationer och system samt för övergripande IT-säkerhet och persondatormiljö. Antal årsarbetskrafter: 63 Internrevisionsavdelningen ansvarar för att granska och bedöma om riskhantering samt styrnings- och ledningsprocesser är ändamålsenliga med hänsyn till målen för verksamhet. Antal årsarbetskrafter: 4 Antal årsarbetskrafter avser antalet . strävar efter att samtliga medarbetare ska känna sig delaktiga i arbetet och förstå vilken betydelse varje enskild individs arbetsinsats har för organisationen. Det är chefens uppgift att formulera de individuella målen, ge vägledning och befogenheter samt, inte minst, följa upp arbetet. Alla medarbetare i ska vara försäkrade om att de bedöms utifrån den egna prestationen och den egna personligheten, det vill säga inte utifrån grupptillhörighet. anser att grupper som består av människor med skilda erfarenheter och perspektiv är mer effektiva och dynamiska än grupper som består av alltför lika individer. Därför arbetar för att främja en ökad mångfald inom flera områden, exempelvis könstillhörighet, ålder, tidigare yrkeserfarenhet, etnisk tillhörighet och kulturell bakgrund. Tabell 6: Medelantal årsarbetskrafter 20042006. I en kunskapsintensiv organisation som , med många professionella och engagerade medarbetare, är det viktigt med kompetensutveckling och karriärmöjligheter. medarbetare erbjuds både interna och externa utvecklingsmöjligheter. En av de viktigaste källorna till kompetensutveckling är intern rörlighet och möjligheten att lära av varandra. tillsattes av alla lediga tjänster internt. Personalomsättningen uppgick till . Diagram 22: Utbildningsnivå. Chefernas kompetens och ledarskap är avgörande för hur väl lyckas utföra sina uppgifter och uppnå sina mål. Ledarskapet har även stor betydelse för medarbetarnas motivation, arbetsprestation och trivsel. Det är därför viktigt att chefer löpande ges möjlighet till kompetensutveckling i sitt ledarskap. ger cheferna kompetensutveckling i form av ett ledarutvecklingsprogram. Syftet med denna satsning är att säkerställa ett konsistent ledarskap, förankra den värdegrund som beslutat ska gälla för ledarskapet, träna cheferna i kommunikation och uppmuntra till ett internt chefsnätverk. Utbildningen, som är obligatorisk, sker dels i grupp, dels i form av individuell coachning. Arbetet med att åstadkomma väl sammansatta grupper är en central del av chefsansvaret. Det är därför viktigt att främja en ökad mångfald inom flera områden som exempelvis könstillhörighet, ålder, tidigare yrkeserfarenhet och etnisk tillhörighet/kulturell bakgrund. Alla medarbetare ska ha lika rättigheter och möjligheter i fråga om anställningsvillkor och utvecklingsmöjligheter i arbetet. I syfte att få en uppfattning om hur den etniska mångfalden ser ut på har en helt anonymiserad undersökning av personalsammansättningen gjorts med hjälp av (). Undersökningen visar att av samtliga anställda i har utländsk bakgrund, enligt SCB:s definition att personen själv är född utomlands eller att båda föräldrarna är det. Bland kvinnorna har utländsk bakgrund och bland männen . Resultatet visar också att andelen personer med utländsk bakgrund är störst inom forskningsenheten och att det endast är två avdelningar som har en andel personer med utländsk bakgrund som är lägre än genomsnittet bland statsanställda, . strävar efter att vara en stimulerande arbetsplats där medarbetarna kan förena höga professionella ambitioner och privatliv. För att föräldrar till små barn både ska kunna uppfylla sina uppgifter som föräldrar och utföra sitt arbete erbjuds flexibla arbetstider och möjlighet att arbeta hemifrån. Genom bland annat utvecklingssamtal och medarbetarundersökningar formas bilden av hur medarbetarna upplever sin arbetssituation. tillbaka genomförs också avgångsintervjuer i syfte att ytterligare förbättra den kunskapen. har en friskvårdsverksamhet och erbjuder sina medarbetare en väl utrustad träningslokal där olika former av fysisk träning och avspänning erbjuds, rabatterade kort på andra träningsanläggningar och kostrådgivning. genomförde Synovate en medarbetarundersökning bland medarbetare. Resultatet av undersökningen ska användas som underlag i arbetet med att utveckla som arbetsplats. Undersökningen genomfördes som webbenkät, och svarsfrekvensen var . Resultatet visade att medarbetarindex ligger på 55 på en 100-gradig skala, vilket är något lägre än Synovate Temos medelvärde som ligger på 59. Medarbetarindex är ett genomsnitt av andelen nöjda inom de centrala frågeområdena där alla frågor väger lika tungt. De centrala frågeområdena är arbetsorganisation, ledarskap, organisationsklimat, personlig arbetssituation, stress, kundorientering och handlingskraft. I undersökningen framkom att majoriteten, , av medarbetare trivs med sitt arbete och sin arbetssituation. känner förtroende för riksbankschefen och känner förtroende för sin närmaste chef. Undersökningen visar att arbetsrutiner och organisationsklimat behöver förbättras. Det finns också betydande skillnader inom . På flertalet enheter har medarbetarna en mycket positiv syn på , medan medarbetarna på enheter som genomgår större förändringsprocesser, inklusive resursneddragningar, generellt sett har en mer negativ bild. Tabell 7: Sjukfrånvaro 2006 (2005). 1,0 (0,6) 1,9 (2,0) 8,7 (9,1) 4,5 (4,7) Anm. Sjukfrånvaron definieras som sjukfrånvaron för respektive åldersgrupp i relation till den sammanlagda ordinarie arbetstiden för åldersgruppen. LEDNING 2006/07:RB1 2006/07:RB1 LEDNING leds av en direktion som har följande sex ledamöter: är riksbankschef och ordförande i direktionen. Ingves har ansvar för att lägga fram förslag om tillsättning av de tjänster som beslutas av direktionen samt utövar chefsansvar över avdelningscheferna. Ingves är medlem i ECB:s allmänna råd och ledamot av . Han är också guvernör i IMF. Ingves är ekonomie doktor och var fram till att han tillträdde som riksbankschef chef för avdelningen för monetära och finansiella system på IMF. har han bland annat varit vice riksbankschef, generaldirektör vid , finansråd och chef för finansmarknadsavdelningen på . är förste vice ordförande och förste vice riksbankschef. Srejber har ansvar för att lägga fram förslag inom området tillgångsförvaltning. Srejber är riksbankschefens ställföreträdare i ECB:s allmänna råd och medlem i EU:s ekonomiska och finansiella kommitté och i ECB:s internationella kommitté. Srejber är ekonom och har tidigare bland annat varit chef för penning- och valutapolitiska avdelning, ledamot i och vice vd i med ansvar för bland annat EMU-frågor. är vice riksbankschef och har ansvar för att lägga fram förslag till rapporter om finansiell stabilitet samt förslag till åtgärder för att säkerställa stabiliteten och effektiviteten i betalningsväsendet. är av regeringen utsedd ledamot av samt representant i G 10:s kommitté för det globala finansiella systemet och i för banktillsyn. är docent i nationalekonomi och har tidigare bland annat varit vice vd i och samt vd i . är vice riksbankschef och har ansvar för att lägga fram förslag beträffande strategiska informations- och kommunikationsfrågor. är riksbankschefens ställföreträdare som guvernör i IMF och företräder riksbankschefen i den nordisk-baltiska valkretsen för IMF-samarbetet. är civilekonom och har bland annat varit landshövding i och arbetat på , och som TCO-ekonom. Hon har också varit riksdagsledamot och ledamot av finansutskottet, riksbanksfullmäktige och . är vice riksbankschef och har ansvar för att lägga fram förslag till inflationsrapporter samt förslag till beslut om penning- och valutapolitiska åtgärder. har även ansvar för frågor som rör bolag. deltar i BIS centralbankschefsmöten och styrelsemöten tillsammans med riksbankschefen. är doktor i nationalekonomi och har arbetat som chefsekonom i bostadsfinansieringsföretaget och på Posten och . var bland annat forskningschef och prognoschef på . är vice riksbankschef och har ansvar för att lägga fram förslag till principiellt viktiga remissyttranden och fatta beslut i övriga remissärenden. representerar i WP3. är ekonom och var fram till att han tillträdde som vice riksbankschef generaldirektör för . har han bland annat varit generaldirektör för , statssekreterare på och rådgivare på IMF. Direktionen ansvarar för hela bankens verksamhet, det vill säga penningpolitik, frågor om finansiell stabilitet och effektivitet, marknadsoperationer och betalningsväsende. Direktionen har också ansvar för bankens administration och budget. Direktionen fattar beslut gemensamt vid sammanträden som oftast äger rum . Fullmäktiges ordförande och vice ordförande får närvara vid direktionens sammanträden med yttranderätt men utan förslags- och rösträtt. Enligt riksbankslagen ska informera regeringen inför alla viktiga penningpolitiska beslut. höll direktionen 28 sammanträden, varav sju penningpolitiska sammanträden. Direktionsledamöterna har hållit ett hundratal offentliga anföranden, varav knappt hälften var publicerade tal. Anförandena har bland annat handlat om den aktuella penningpolitiken och konjunkturläget, finansiell stabilitet, finansiella tillgångsförvaltning samt allmänpolitiska och internationella frågor. Direktionen lämnar en skriftlig redogörelse för penningpolitiken till finansutskott. Aktuell inflationsrapport har använts som rapport till och har kompletterats med två offentliga utfrågningar av riksbankschefen i finansutskottet. Riksbankschefen deltog dessutom i finansutskottets offentliga utfrågning om utvärderingen av penningpolitik 19952005. Direktionsledamöterna ska enligt riksbankslagen för godkännande anmäla till fullmäktige om de tar vissa anställningar eller uppdrag vid sidan av anställningen som ledamot av direktionen i . Nedan ges en sammanställning av direktionsledamöternas sidouppdrag vid utgången av 2006. Dessa har godkänts av fullmäktige och ska löpande prövas . Medlemskap i i nationalekonomi och företagsekonomi. Deltagare i referensgruppen för 4-årig matematik-ekonomilinje vid . Deltagare i beredskapsdelegationen för ekonomisk politik. Ledamot av områdesgruppen för forskning rörande den ideella sektorn och civilsamhället inom . Ledamot i programkommittén för Stiftelsen fond. Ledamot i styrgruppen för folkbildningsprojektet utmaning. Riksbanksfullmäktige har elva ledamöter och lika många suppleanter. Ledamöterna utses av efter allmänna val för en mandatperiod . Fullmäktige väljer inom sig ordförande och vice ordförande. Fullmäktigeledamöter till och med har varit (ordförande, avliden ), (vice ordförande), , , , , , , , och . Suppleanter har varit , , . , , , , , , , och . utsåg ett nytt fullmäktige som efter konstituerande har följande sammansättning: (ordförande), (vice ordförande), , , , , , , , och . Suppleanter är , (till och med ) /(), , , , , , , , och . Fullmäktige utser ledamöter i direktionen och beslutar om deras löne- och anställningsvillkor. Fullmäktige fastställer också arbetsordning samt beslutar om utformningen av sedlar och mynt. Fullmäktige har till uppgift att löpande följa upp verksamhet och hur direktionsledamöterna bedriver verksamheten. Fullmäktige utövar kontroll bland annat genom att fullmäktiges ordförande och vice ordförande har närvaro- och yttranderätt på direktionens sammanträden, men inte förslags- och beslutsrätt. Fullmäktige har en revisionsenhet som bland annat granskar direktionsledamöternas tjänsteutövande och bokslutsarbete med inriktning på beräkningen av resultat. Revisionsenhetens arbete utförs av extern auktoriserad revisor. Fullmäktige kan lämna remissyttranden inom sitt verksamhetsområde och i samråd med direktionen lämna förslag till och regeringen om ändringar i författningar eller annan åtgärd inom sitt ansvarsområde. Fullmäktige lämnar förslag till och om dispositionen av resultat. Fullmäktige har sammanträtt vid elva tillfällen. Ordföranden och vice ordföranden följer direktionens arbete, bland annat genom att delta i direktionens sammanträden. Fullmäktige har regelbundet fått redogörelser för verksamheten från direktionen. Direktionen har bland annat lämnat redogörelser för den aktuella penningpolitiken och arbetet med att övervaka det finansiella systemet, liksom beträffande avvecklingen av den kvarvarande bolagsgruppen. Fullmäktige har även fått rapport avseende direktionens uppföljning av de förändringar i ledningsformer som genomförts . Fullmäktige har fått information om den utvärdering av penningpolitik 19952005 som genomförts av professorerna på uppdrag av finansutskottet. Fullmäktige har även fått information från den av regeringen tillsatta utredningen om kapitalstruktur och vinstdisposition under ledning av . Fullmäktige beslutade om utformningen av minnesmynt med anledning av 150-årsjubileet av den svenska järnvägen. Fullmäktige beslutade vid sitt sammanträde att nominera till ny styrelseledamot i . Fullmäktiges revisionsenhet har huvudsakligen granskat att arbetsordning och instruktion inte strider mot varandra samt efterlevnaden av dessa, hur direktionsledamöterna utövar sin tjänst samt förslag till vinstdisposition. Fullmäktiges revisionsenhet har även granskat de instruktioner, underlag och kontroller som tillämpar för att säkerställa att bokslut är tillförlitliga och rättvisande. Granskningarna har inte inneburit någon anmärkning, men revisorerna har pekat på ett antal punkter som föranlett åtgärder. Fullmäktige har även fått information om granskning av verksamhet. 3 BALANSRÄKNING OCH RESULTATRÄKNING 3 BALANSRÄKNING OCH RESULTATRÄKNING 2006/07:RB1 2006/07:RB1 3 BALANSRÄKNING OCH RESULTATRÄKNING balansräkning och resultaträkning har upprättats enligt riksbankslagen med tillämpning av Regler för bokföring och årsredovisning i riksbank som är fastställda av direktionen. Reglerna för löpande bokföring är hämtade från förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring och reglerna för årsredovisning från Europeiska centralbankssystemets redovisningsriktlinje (ECB/2002/10). Redovisningsprinciperna har ej ändrats . Följande grundläggande redovisningsprinciper har tillämpats: Redovisningen ska återspegla den ekonomiska verkligheten och präglas av öppenhet. Värdering av tillgångar och skulder, liksom resultatavräkningen ska präglas av försiktighet. Tillgångar och skulder ska justeras så att hänsyn tas till händelser som inträffar mellan räkenskapsårets utgång och den dag då direktionen godkänner årsredovisningen förutsatt att dessa händelser påverkat värdet på tillgångarna eller skulderna per bokslutsdagen. Vid värderingen av tillgångar och skulder ska det förutsättas att verksamheten kommer att fortsätta. Inkomster och utgifter ska redovisas som intäkter och kostnader på den redovisningsperiod då de intjänas eller uppkommer oavsett betalningstidpunkten. Kriterierna för värdering av balansräkningsposter och för resultatavräkning ska tillämpas konsekvent. Redovisning av tillgångar och skulder Tillgångar och skulder redovisas i balansräkningen endast om det är sannolikt att ett eventuellt framtida ekonomiskt resultat med anknytning till tillgången eller skulden kommer att utgöra ett flöde till eller från och att i princip alla risker och rättigheter med anknytning till tillgången eller skulden har överlåtits. Valutatransaktioner och värdepapperstransaktioner bokförs i balansräkningen på likviddagen. Realiserade vinster och förluster från nettoförsäljningar bokförs på affärsdagen. Guld och värdepapper värderas till de valutakurser och priser som råder på bokslutsdagen. Fordringar, tillgodohavanden samt skulder värderas till det nominella värdet. Belopp i utländsk valuta omräknas till bokslutsdagens valutakurs med undantag av fordringar och skulder som redovisas under posterna övriga tillgångar och övriga skulder. Dessa värderas till affärsdagens valutakurs. Aktier och andelar värderas till anskaffningsvärdet alternativt substansvärdet om det bedöms vara varaktigt lägre. Materiella och immateriella anläggningstillgångar värderas till anskaffningsvärdet och skrivs av enligt plan. Nedskrivningar görs där värdeminskning bedöms varaktig. Uppskrivning får endast ske om tillgången har ett tillförlitligt och bestående värde som väsentligt överstiger bokfört värde. Avskrivningstiden för byggnader är och för övriga fastighetsanläggningar . Avskrivningstiden för maskiner och inventarier inklusive datorer är . Direkta personalkostnader hänförliga till egenutvecklade IT-investeringar inräknas i anskaffningsvärdet för tillgången. Repoavtal redovisas som lånetransaktioner i stället för att påverka värdepappers- eller guldinnehavet. Med repoavtal avses ett avtal om försäljning av tillgångar, såsom värdepapper och guld, där säljaren förbinder sig att återköpa motsvarande tillgångar till ett överenskommet pris . De tillgångar som lämnar som säkerhet vid inlåningsrepor redovisas fortsatt i balansräkningen och värderas enligt de regler som gäller för övriga värdepappers- och guldinnehav. Belopp motsvarande erhållen köpeskilling redovisas som skuld och de överförda tillgångarna redovisas inom linjen. Tillgångar som erhåller vid utlåningsrepor redovisas ej i balansräkningen eftersom de är att betrakta som säkerhet för lån. Belopp motsvarande erlagd köpeskilling redovisas som en fordran. Skillnaden mellan repans båda likvidbelopp (avista och termin) periodiseras över repans löptid. Transaktioner som genomförs inom ramen för avtal om automatiserade repor redovisas i balansräkningen endast om säkerhet ställts i form av kontanter under transaktionens hela löptid. utelöpande sedlar och mynt beräknas genom att värdet motsvarande de sedlar och mynt mottagit från tillverkarna reduceras dels med värdet motsvarande de sedlar och mynt som ingår i lager, dels med värdet motsvarande de sedlar och mynt makulerat. Realiserade vinster och realiserade förluster förs till resultaträkningen. Orealiserade vinster förs till värderegleringskonto i balansräkningen. Orealiserade förluster förs till resultaträkningen om de överstiger orealiserade vinster som eventuellt tidigare finns bokförda på det korresponderande värderegleringskontot. Orealiserade förluster som förs till resultaträkningen får inte de påföljande åren återföras mot nya orealiserade vinster. Orealiserade förluster i ett visst värdepapper, en viss valuta eller guld nettas inte mot orealiserade vinster i andra värdepapper, valutor eller guld. Överkurser och underkurser på förvärvade värdepapper beräknas och redovisas som en del av ränteintäkterna och skrivs av under värdepapperens återstående löptid. För guld, instrument i utländsk valuta och värdepapper används genomsnittsmetoden för att fastställa anskaffningskostnaden för sålda poster, vid beräkningen av valutakurs- och priseffekter. Vid nettoförvärv av valuta och guld läggs den genomsnittliga anskaffningskostnaden för dagens förvärv avseende varje enskild valuta och guld till den föregående dagens innehav så att ett nytt vägt genomsnitt av valutakursen alternativt guldpriset erhålls. Vid nettoförsäljning beräknas det realiserade resultatet baserat på den genomsnittliga anskaffningskostnaden den för innehavet i fråga. Derivatinstrument värderas kontrakt för kontrakt inom varje derivatinstrumentgrupp. Derivatinstrumentgrupper med positivt värde redovisas som tillgång och negativt som skuld. Valutaterminer samt terminsledet i valutasvappar bokförs till ett värde motsvarande kontraktets valutabelopp multiplicerat med skillnaden mellan bokslutsdagens och affärsdagens valutakurs (avista). Skillnaden mellan affärsdagens valutakurs (avista) och avtalad terminsvalutakurs periodiseras som ränta under kontraktets löptid. På affärsdagen bokförs såld valuta multiplicerat med skillnaden mellan affärsdagens valutakurs (avista) och genomsnittlig anskaffningskurs som realiserat resultat. Räntesvappar bokförs, för både de inkommande och utgående betalningarna, till ett värde motsvarande skillnaden mellan kontraktets nominella belopp och det nominella beloppet omräknat till bokslutsdagens pris. Framräknat belopp enligt ovan omräknas till kronor med bokslutsdagens valutakurs. Guldoptioner bokförs på affärsdagen till ett belopp motsvarande erlagd alternativt erhållen premie. Vid bokslut justeras bokfört värde till ett värde motsvarande kontraktets antal uns omräknat till bokslutsdagens optionspris och valutakurs. Optionspriset beräknas utifrån en vedertagen beräkningsmodell. Futurekontrakt bokförs som realiserat resultat till ett belopp motsvarande det värde som beräknats vid den dagliga avräkningen. Fordringar i utländsk valuta på Utlåning i svenska kronor till Materiella och immateriella anläggningstillgångar Skulder och eget kapital