frsrdg · GU04RJ1 · 2007-01-01 00:00:00 — INNEHåLLSFöRTECKNING 2006/07:RJ1 2006/07:RJ1 INNEHåLLSFöRTECKNING Styrelsen för Stiftelsen berättelse över fondens verksamhet och förvaltning Den forskningsstödjande verksamheten 7 Uppföljning och utvärdering 9 Anslag till forskningsprojekt och infrastrukturellt stöd 13 Anslag till forskningsinitiering 15 Stiftelsens ändamål och stadgar 57 Resultat och avkastning 60 Den finansiella verksamheten i sammandrag 64 Finansiellt resultat (KSEK) 67 Resultaträkning (KSEK) 68 Balansräkning (KSEK) 69 Kassaflödesanalys (KSEK) 71 Redovisnings- och värderingsprinciper 72 Värdering materiella anläggningstillgångar 72 Värdering finansiella anläggningstillgångar 72 Noter (belopp i KSEK) 75 Donationernas marknadsvärde (belopp i KSEK) 92 VD-KOMMENTAR 2006/07:RJ1 2006/07:RJ1 VD-KOMMENTAR Debatten om humanioras och samhällsvetenskapernas ställning som tog fart i kölvattnet av den förra forskningspolitiska propositionen har fortsatt med stor intensitet även . I nära samarbete med Kungl. Vitterhets Historie och Antikvitets () och ämnesråd för humaniora och samhällsvetenskap har Stiftelsen försökt bidra till att på en bred front skapa en djupare förståelse i samhället för behovet av kvalificerad intellektuell reflexion om sådana frågor som är betydelsefulla för vår civilisations fortsatta utveckling. I Tvärsnitt 1:06 framhöll jag bl.a. följande: Vi vet inte alltid i förväg när vår kunskap behövs, ej heller vilken sorts kunskap som kommer att behövas. Därför behöver vi en kunskapsbank, en reservoar att ösa ur i kritiska lägen, men också som bidrag till den fortgående uppbyggnaden av både materiell och immateriell livskvalitet. Perspektiven behöver djupna mot det som vi vågar kalla vishet. Humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning kan ge förståelse för och lösningsförslag till akuta frågor i tiden. Hur hade krisen i bättre kunnat hanteras om kulturfrågorna hade varit mer integrerade i den strategiska analysen? kunde en glädjestrålande EU-kommissionär på sin hemsida med stolthet förmedla att EU:s sjunde ramprogram för FoU, inkluderande ett europeiskt forskningsråd, nu kunde utannonsera forskningsmedel om ca fördelade på 42 utpekade teman/områden. Detta var också en glädjerik dag för oss inom RJ som mycket aktivt medverkat i opinionsbildningen för inrättandet av ett europeiskt forskningsråd. Den blev inte mindre glädjerik efter att vi fick beskedet om att Stiftelsen för sina insatser till stöd för europeisk forskning hade hedrats med Academia Europaeas nionde guldmedalj. Det är med stor glädje som denna fina hedersbetygelse kommer att mottas vid årsmötet i , . Det är min förhoppning att det europeiska forskningsrådet ska inspirera och sporra våra humanister och samhällsvetare till att i ökad omfattning, själva eller i samverkan med nordiska och utomnordiska kolleger, konkurrera om detta betydelsefulla tillskott av forskningsresurser. En gränsöverskridande forskningsorientering kommer dessutom att verka kvalitetsutvecklande. Den internationella anknytningen av framför allt den humanistiska forskningen behöver förstärkas och förbättras. En sådan utveckling kommer även att framtvinga både relevanta kvalitetskriterier och en ny publiceringsstruktur, bättre anpassad för humaniora och samhällsvetenskap. Min bedömning är emellertid att det nya ramprogrammet och medlemsländernas egna nationella budgetar inte kommer att, i varje fall inte , skapa förutsättningar för att ska kunna konkurrera med andra jämförbara kunskapsekonomier, t.ex. och de expansiva regionerna i . För detta krävs även en utveckling till förmån för en annan donationskultur i . Stiftelsen har därför aktivt medverkat i en av tillsatt expertgrupp om stiftelsernas roll i finansieringen av FoU. Gruppen har haft i uppdrag att identifiera och definiera vilka mått och steg som bör tas nationellt och på EU-nivå för att dels främja tillkomsten av flera privata stiftelser, dels bereda väg för att ytterligare donationer tillförs existerande stiftelser som stöder forskning och utveckling. Rapporten for Research in Europe presenterades under ledning av kommissionären vid en konferens i . Även i vårt land behövs nya impulser till finansieringen av forskning och till forskningens infrastruktur, som tenderar att bli alltmer kostnadskrävande. I detta sammanhang vill jag passa på att erinra om att medger möjligheter för ytterligare donationer. RJ:s gränsöverskridande orientering har fortsatt under det år som förflutit. Året inleddes med en workshop i i samarbete med rektor , från med samma namn och avslutades med ett internationellt expertsymposium i betitlat Worldviews, International Relations and Globalisation i samarbete med i den nya ambassadbyggnaden, House of . Mitt gjordes däremellan en betydelsefull satsning för att utveckla samarbetet med . I anslutning till ankomst till Kanton () anordnades ett tillsammans med och i . Medarrangörer på den kinesiska sidan var , och . Alla parter var överens om att symposiet blev framgångsrikt. Man enades därför om att detta symposium borde följas av ett motsvarande arrangemang i under nästkommande år. Denna vd-kommentar är min sista arbete som vd. Tack vare ett betydelsefullt kapitaltillskott (1,) för kulturvetenskaplig forskning 1994 och en mycket skicklig finansförvaltning under alla år efter det att fonden fick en självständig kapitalförvaltning (1988), har RJ kommit att få en viktigare roll i finansieringen av humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning. Under mitt första verksamhetsår, 1993, uppgick vårt kapital till ca med en utdelning av totalt , varav endast kunde ges till nya projekt. Vid utgången av uppgick våra samlade tillgångar till , och kunde inte beviljas till nya program, projekt och infrastrukturella insatser. Genom denna mycket goda resursökning har stiftelsen via sina olika stödformer och särskilda insatser, inte minst till yngre forskare, aktivt sökt stärka kvaliteten inom svensk forskning. Det har varit glädjande att ha fått vara delaktig i denna utveckling, som är central för framtiden i ett samhälle som vårt. I detta sammanhang har det även varit självklart att i olika sammanhang söka främja det internationella vetenskapliga samarbetet. Stiftelsen har härigenom efterhand fått en allt starkare position i det internationella vetenskapssamfundet. Som jag redan framhållit i samband med den stora uppmärksamhet som ägnats mig personligen, såväl i anslutning till styrelsens maj- och oktobersammanträden som vid en särskild mottagning , har fondens framgångar under min ledning knappast varit möjliga utan det stora stöd jag haft av mina synnerligen kompetenta trevliga medarbetare och utan en genom alla år mycket förstående, stödjande och insiktsfull styrelse. Jag har lämnat över rodret till min efterträdare . som jag härmed framför mitt allra varmaste TACK till alla dem som jag fått förmånen att samverka med under mina som vd framför jag även mina varmaste välgångsönskningar till vännen ! VD-KOMMENTAR 2006/07:RJ1 2006/07:RJ1 VD-KOMMENTAR Som tillträdande vd i är det lätt att ta till uttryck som i vårt språk tyvärr har blivit slitna: det är ett privilegium och en utmaning att få tillträda denna anställning. passar dock dessa ord så väl som i detta sammanhang! Det är ett privilegium att få företräda en forskningsfinansiär som har ett solitt gott rykte och som i så hög grad åtnjuter forskarnas förtroende. På motsvarande sätt är det en utmaning att försöka motsvara de förväntningar som finns på en ny vd, såväl inom som utanför den akademiska världen, i likaväl som utomlands. kommer RJ att fortsätta arbetet på att utveckla stödformerna, expandera det internationella arbetet, förbättra uppföljningen av den forskning som finansieras samt satsa på att ännu bättre sprida information om de resultat som uppnåtts. Jag önskar att tillsammans med styrelse och medarbetare kunna ytterligare lyfta fram den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningens vikt och värde, att övertyga fler om kulturvetenskapernas särskilda betydelse och deras potential. Liksom mina företrädare hoppas jag kunna utföra mina arbetsuppgifter med en god blandning av hjärna, hjärta och vilja! DEN FORSKNINGSSTöDJANDE VERKSAMHETEN 2006/07:RJ1 2006/07:RJ1 DEN FORSKNINGSSTöDJANDE VERKSAMHETEN förverkligar sitt ändamål genom att stödja forskning inom humaniora och samhällsvetenskap, inklusive teologi och juridik. finansieras denna forskning genom engångsanslag till program, projekt, postdoktorala satsningar, infrastrukturellt stöd samt forskningsinitiering. Med program avses när en större grupp kvalificerade forskare utför en gemensam forskningsuppgift, medan ett projekt är en mer begränsad forskningsuppgift, vanligen utförd av en enskild forskare . Inom ramen för projektstödet gör RJ även särskilda postdoktorala satsningar på specifika teman. Infrastrukturellt stöd ges till förberedande av framtida forskning, såsom uppordnande och bevarande av arkivsamlingar eller databaser. Med forskningsinitiering avser RJ stöd till konferenser och seminarier och skapande av forskarnätverk. Det är stiftelsens styrelse som fattar beslut om forskningsanslag. Anslag till program, projekt och infrastruktur utlyses samordnat en gång . Anslag till forskningsinitiering och konferenser söks fortlöpande och beslutas av styrelsens arbetsutskott. Beredningsprocessen sker i två steg. I en första omgång väljs ett antal ansökningar ut som går vidare till en andra bedömningsomgång. De postdoktorala satsningarna utlyses och bereds i särskild ordning. Inkomna ansökningar om projektanslag bedöms och prioriteras i en eller flera av RJ:s beredningsgrupper. Ansökningar om anslag till program bedöms alltid i minst två beredningsgrupper. I var och en av dessa ingår några av styrelsens ledamöter och suppleanter (forskare och riksdagsledamöter) samt ett antal såväl nationella som internationella forskare. Ansökningarna har dessutom i den andra bedömningsomgången granskats av externa sakkunniga inom eller utom landet. De forskargrupper som ansökt om anslag till program kallas under den andra bedömningsomgången dessutom till hearing. Varje ansökan bedöms i förhållande till vetenskapliga kvalitetskriterier och till internationell standard. I alla sammanhang ges ansökningar med internationell anknytning särskild prioritet. I de fall ansökningarna gäller forskning som aktualiserar etiska frågor prövas dessa efter samma normer och på samma sätt som inom . För att kartlägga forskningsbehov och stimulera till vetenskaplig forskning och till informationsutbyte inrättar RJ s.k. områdesgrupper. Dessa grupper består av forskare från discipliner av betydelse för området samt företrädare för i sammanhanget viktiga samhällsintressen. Verksamheten kan beskrivas som kvalificerat forskningsförberedande arbete. inrättades en områdesgrupp för forskning om kultur, säkerhet och hållbar samhällsutveckling, som avvecklats . tillsattes en områdesgrupp för forskning om civilsamhället, en områdesgrupp för forskning om offentlig ekonomi, styrformer och ledarskap och en områdesgrupp för forskning om förmodernitet. Områdesgruppernas verksamhet beskrivs närmare längre fram i årsberättelsen. meddelade att den avsåg säga upp överenskommelsen med () om overheadkostnader (OH-kostnader). RJ framförde att OH-schablonen om var orimligt hög för icke-laborativa ämnen som de inom humaniora och samhällsvetenskap. Bruket av en schablon har också principiella svagheter: RJ ska enligt sina stadgar finansiera forskning och kan därför enbart täcka de faktiska merkostnader som ett projekt medför, inte varjehanda andra utgifter som universitet och högskolor har. framhöll också vikten av att lärosätena tar ställning till i vilken omfattning de är redo att medfinansiera forskningen. Någon reaktion från lärosätenas eller SUHF:s sida föranledde RJ:s skrivelse inte. återkom till ärendet och beslöt att fortsättningsvis ersätta lärosätena av projektkostnaderna till kostnader för OH och s.k. högskolemoms. Beskedet väckte kraftiga gensagor från rektorerna och SUHF. Från utförarna, forskarna, däremot fick RJ:s linje ett starkt stöd. Påbud utgick från lärosätenas ledningar till prefekter (motsvarande) om att dessa icke fick motta projektanslag på de villkor som RJ angivit. fördjupade RJ och SUHF diskussionen, skriftligt och muntligt. Från SUHF:s sida ifrågasattes rentav om RJ haft rätt att säga upp den tidigare nämnda överenskommelsen, ett påstående som RJ med kraft tillbakavisade som grundlöst. Efter förhandlingar enades RJ och SUHF om en tillfällig lösning för , som innebär att RJ för forskningsprojekt utbetalar sammanlagt till OH-kostnader och högskolemoms. Vad gäller stödformerna Program och Infrastruktur hade RJ och SUHF redan under överläggningarna enats om att RJ:s bidrag till OH-kostnader m.m. och lärosätets medfinansiering ska förhandlas från fall till fall. Den merkostnad för RJ som överenskommelsen innebär täcks genom att forskare i ett par fall icke kunnat utnyttja beviljade anslag utan låtit medlen återgå till RJ. kommer överenskommelse om OH-kostnaderna att träffas . RJ har tackat ja till inbjudan att delta i för full kostnadstäckning, där även representanter för deltar. RJ ser en framtida modell som bygger på faktiska och redovisade kostnader. SUHF har i samband med den nämnda överenskommelsen förklarat sig vara införstått med att RJ enbart kommer att finansiera sådana kostnader som är förbundna med det aktuella projektet. Sådana kostnader kan vara direkta och indirekta. Fördelning av kostnader mellan RJ och berört lärosäte kommer att behandlas i de fortsatta förhandlingarna om tillämpningen av principen om full kostnadstäckning. Alla beviljade projekt ska redovisas i enlighet med sina kontraktsvillkor. Detta betyder i normalfallet att anslagsmottagare månader efter projekttidens slut ska skicka in vetenskaplig slutrapport och de publikationer som projektet genererat. inges även ekonomisk slutrapport. Denna inges numera via RJ:s hemsida. Rapporterna följs upp av kansliet. Vid sidan av denna formaliserade avslutande granskning genomförs även en löpande uppföljning och utvärdering av pågående och avslutade projekt. Denna granskning omfattar lägesrapportering eller ett projektbesök. De senare görs ute på ett lärosäte eller på . har 19 projekt varit föremål för särskild granskning: 15 projekt inom Jubileumsdonationen, 2 inom Kulturvetenskapliga donationen och 2 infrastrukturprojekt. Syftet med uppföljningen har varit att ta del av de vetenskapliga resultaten och göra bedömningar av projektens struktur och resurstilldelning. Därutöver har ett syfte varit att genom samtal med rektorer, dekaner, forskare och doktorander få information om hur de ser på dagens och framtidens villkor för kunskapsutvecklingen inom berörda fakultetsområden. har projektledare vid universiteten i , , , och kontaktats och fått besvara frågor gällande publikationer inom projektet, eventuella nya forskningsansatser, projektmedlemmarnas medverkan vid nationella och internationella symposier, inbjudningar som projektdeltagare fått från andra lärosäten, inbjudna gästforskare inom projektet samt eventuella utbildningseffekter och forskningsinformativa inslag som genererats av projektet. Beredningsgrupp 1 besökte SCORE (), som drivs gemensamt av och i , . Nedanstående fyra projekt redovisades vid detta besök. Marknad och evidens: kunskap och organisation i storskaliga kliniska Moderna statistiska undersökningsmetoder ett nätverk Ekonomi, identitet och tradition hos judiska kvinnor och män 19201970 Beredningsgrupp 3 valde att inbjuda fem projekt att presentera sina resultat vid ett möte på . Transnationella företags miljöansvar i internationell rätt Kåseriets förklädnader kvinnliga dagspressreportrars politiska spalter första decennier Den offentliga sektorns betydelse för invandrade kvinnors politiska inkludering Beredningsgrupp 4 besökte . Programmet inleddes med en presentation av de ABM-projekt (kopplade till traineetjänster) som beviljats och : Manlig auktoritet och kroppslighet . En studie om medicin, makt och mening Den antika litteraturens inverkan på vetenskapen i uppsaladissertationer 16001850 Fornsvenska och äldre nysvenska namnfrasens semantik, syntax och morfologi Placering: och folkminnen () Därefter fick gruppen en presentation av dessa projekt: som forskare, litteraturkritiker och kulturpersonlighet. En studie av genus, kanon och karriärstrategier inom svensk litteraturkritik 19301970 Retorik och antiretorik. Retorikens förändringar under svenskt 1700- Beredningsgrupp 4 besökte vidare och för att informera sig om projekten: målare av sin tid Beredningsgrupp 5 inbjöd nedanstående fem projekt till för att redovisa sina resultat och diskutera med gruppen: Matematikens ontologi och kunskapsteori: en kritisk analys av den nyfregeanska riktningen i matematikens filosofi Kön och kolonisation i samiska kvinnor på lappmarkstingen Vetenskapshistorisk hattparad: forskarutbildningens formering som institution och politikområde, 18701969 Religionens domesticering: folklig religiositet i det nordliga rummet 16001800 Hushold, bosættelse og territorium under sen forhistorisk tid (2300300 bc). Et komparativ projekt baseret på , , Szazhalombatta, Ungarn, og , Anslag till forskningsprojekt och infrastrukturellt stöd har beviljat drygt 327miljoner kronor i anslag till forskningsändamål. Den budgeterade anslagsnivån har genom det goda finansiella resultatet kunnat ökas i förhållande till . Söktrycket är mycket högt. Vid årets ansökningstillfälle inkom totalt 736 ansökningar om nya projekt och 35 ansökningar om stora program till Jubileumsdonationen, vilket är totalt 104 färre än föregående år. Av dessa beviljades 39 projekt och 3 program. Anslagen till programmen beviljades efter en omfattande beredningsprocess. Förutom sedvanlig kvalitetsgranskning i berörda beredningsgrupper och av externa sakkunniga, genomfördes även en hearing med de åtta högst rankade forskargrupperna. För programmens del träffades särskilda överenskommelser med de mottagande lärosätena vad gäller uttag av s.k. overheadkostnader. Infrastrukturellt stöd avser insatser som syftar till att främja framtida forskning. Bland de nya infrastruktursatsningarna finns flera innovativa projekt som kommer att ha märkbara effekter inom . I samarbete med arbetar () med ett projekt om hällristningsdokumentation. Projektets syfte är att skapa ett nationellt arkiv och register för hällristningar i , som kan vara utgångspunkt för forskning, förvaltning och förmedling. Projektet består av två delar: en arkivalisk inventering av all dokumentation av hällristningar i samt skanning och digitalisering av de ca 2000 bildhällar som blivit dokumenterade genom s.k. frottageteknik . Databasen kommer sedan att läggas in i RAÄ:s kulturmiljöportal och således bli tillgänglig och betydelsefull för framtida nordisk forskning om hällristningar. I samband med 40-åriga dödsdag publiceras en samlad utgåva av hennes verk. Samtliga band kommer att innehålla en omfattande textkritisk kommentar som redovisar källäget, återger viktiga förstadier till enskilda texter samt redogör för personer, platser och betydelsefulla intertexter. I anslutning till utgåvan utges även en 250-sidig dokumentation i text och bild av hennes liv och verk. samt delar av kvarlåtenskapen kommer att ställas ut på Literaturhaus , i Dortmund, på Literaturhaus samt på Literaturarchiv i Marbach hösten 2009sommaren 2010. Turnén avslutas på Kungl. En rad ansökningar om anslag till digitaliseringar av kataloger i arkiv och bibliotek har beviljats. Digitaliseringen av Bisos Bidrag till Officiella Statistik, viktigaste och mest omfattande verk med officiell statistik , kommer att göra den sökbar och lättillgänglig. En viktig och angelägen databas är Världens krig en användarvänlig portal om världens konflikter och fredssträvanden. Den kommer att fungera som en om krig och fred. Portalen kommer att utarbetas inom Program (UCDP) vid . avser att lyfta den befintliga databasen till en ny nivå av tillgänglighet och informationsbredd. Fortsatt stöd ges också till några stora internationella survey-undersökningar: World Values Survey, som är en jämförande studie av människors grundläggande värderingssystem, European Social Survey, som är en attityd- och beteendeundersökning, genomförd två gånger i mer än tjugo europeiska länder, samt Social Survey Program, som är ett komparativt projekt med uppgift att konstruera och genomföra internationellt jämförbara attitydstudier. av de nya ansökningarna i Jubileumsdonationen beviljades . Den totala andelen beviljade forskningsprojekt från kvinnliga huvudsökande ligger i jämförelse med föregående år något lägre, mot . Stiftelsen har utöver dessa anslag beviljat i anslag till forskningsinitiering, konferenser m.m. (se nedan). Under några kalla vinterdagar gjordes ett besök vid i för en presentation av docent projekt: Cultural landscapes of mountains Internal and external factors in Saami land-scape acquisition 11600 A.D. (K2003-0458). Avsikten med besöket var att vd med tyska kolleger, , Volkswagenstiftung, , och direktören , , , ville presentera och diskutera beröringspunkterna med tyska projekt inom arkeologi och museologi. Projektbesöket inleddes med ett anförande av professor med titeln in the world. Museet och forskningen vid museet presenterades av museichefen . Forskningsmedarbetarna professorerna och docenten gjorde en utomhuspresentation uppe vid trädgränsen i Vuoggatjålme i kyla en cool flip-chart-presentation om research focusing on human activities and ecosystem processes in the high mountain area. Projektbesöket kommer med all sannolikhet att leda till inbjudningar från tysk sida. Under besöket gavs även tillfälle till besök av biltestanläggningarna i Arjeplogområdet, som drivs av och av . Härutöver gavs en presentation av den samiska kulturen och av traditionellt vinterfiske. har kunnat möta en ökad efterfrågan från forskarsamhället på anslag till större konferenser eller mindre seminarier och uppbyggnad av vetenskapliga nätverk. Styrelsen avsätter särskilda medel till sådana ändamål, vilka kan sökas fortlöpande . Ansökningarna spänner över ett stort fält: bidrag till internationella konferenser förlagda både i och utomlands, arbetskonferenser rörande nya forskningsområden, seminarieverksamhet och förberedelser av nya forskningsprogram och projekt. Som en del av dessa initierande insatser anordnar RJ regelmässigt egna symposier och seminarier, ibland tillsammans med andra forskningsstödjande organ inom eller utom landet. RJ medverkar även i olika forskningsinformativa aktiviteter. Dit hör exempelvis RJ:s mångåriga stöd till utgivningen av Forskning & Framsteg och stöd till föreningen . avdelade budget för att stödja forskningsinitiering. Med anledning av det stundande förstärktes denna budgetpost med 5 miljoner. behandlades 159 sådana ansökningar varav 98 av dessa kunde beviljas anslag, med andra ord nästan två tredjedelar. har så många initieringsanslag beviljats. Bland de många beviljade anslagen kan nämnas uppmärksammande av arkeologiska föremål från insamlade genom den svenska Cypernexpeditionens insatser . Konferensens tema Finds and Results from the Swedish Expedition: A Gender Perspective hade till syfte att belysa de senaste årens forskning om historia, som visar att kulturell mångfald är en viktig nyckel för förståelsen av öns särpräglade kulturella miljö och status. var en knutpunkt i det östra . Nya utgrävningar och studier visar att öns explosiva och dynamiska utveckling bottnar i att den utgjorde en fruktbar mötesplats för de sinsemellan olika kulturerna runt , som resulterade i ständigt nya hybridkulturer och därmed annorlunda värderingar. Kulturmötet som en nyckel till att förklara dynamisk kulturell utveckling är ett budskap som anser viktigt att förmedla till en bred publik och därmed ge ett historiskt perspektiv på en modern samhällsdebatt genom våra Cypernsamlingar. arrangerade KTH:s avdelning för filosofi en workshop om and Contemporary Philosophy of Mind för att diskutera (17101796) och modern medvetandefilosofi.