frsrdg · GU04NR1 · 2007-03-16 00:00:00 — Inom kultur- och utbildningsutskottets område behandlas frågor om allmän kultur och konst, ett mångkulturellt och multietniskt , film och medier, språk, idrott, barn- och ungdomskultur samt och frivilligsektorn. Dessutom behandlas utbildning, undervisning och forskning. Svenska medlemmar har varit () (ordförande), (), Skånberg (kd) samt (). Efter valet till beslöts vid sessionen att (), () och () skulle vara svenska medlemmar i utskottet tillsammans med () som även i fortsättningen är utskottets ordförande. har framför allt kultursektorn varit i fokus i utskottets arbete med anledning av den nordiska strukturreform som, i dialog med utskottet, genomförs av och formellt inletts . Utskottets arbetsgrupp har fört en nära dialog med ministerrådet om en strukturreform av det nordiska kultursamarbetet. lade fram sin färdiga handlingsplan för nordiskt kultursamarbete 20072009 för rådet. Planen har arbetats fram i samarbete med utskottet. har en reformprocess pågått med strukturändringar på kulturområdet med löpande information till kultur- och utbildningsutskott. Den nya strukturen trädde i kraft . Inom ramen för kulturens verksamhet innebär detta stora förändringar. Flera nordiska institutioner läggs därmed ned, vilket frigör medel för tidsbundna, tematiserade program. Ett brett program för mobilitets- och residensverksamhet har utvecklats och startades liksom även ett program för dataspel för barn och unga och ett för stöd till konstsamarbete i . Ett kontakt- och administrations-centrum (Kulturkontakt nord) för programmen har upprättats i . Medel har därmed kunnat omfördelas till bl.a. de fem nordiska husen i , , , och , som får tillskott för en utökad verksamhet. Till hus på förläggs hanteringen av . Ungdomsportalen överförs till i . Utskottets ordförande och vice ordförande har haft möte med den norska kulturministern för att diskutera arbetsgruppens slutsatser och uppfattningar för att därigenom göra inspel till det förslag som ministrarna lade fram vid sessionen. Utskottets arbetsgrupp kommer att fortsätta sitt arbete för att nära följa hur strukturreformen utvecklas. Gruppen kommer också att lägga fram egna förslag på området. Svensk medlem i gruppen är (). I likhet har kulturutskottet haft ett dialogmöte med de nordiska kulturministrarna i samband med sessionen. Vid mötet diskuterades ingående den nya strukturen för kultursamarbetet. Frågan om möjligheten för nordbor att se grannländernas tv-program har behandlats av rådet som rådet funnits till. Utskottet behandlade detta år ett medlemsförslag om att vid införande av digital-tv verkar för att de nordiska public service-kanalerna ingår i det kostnadsfria tv-utbudet. Dessutom bör de nordiska ländernas regeringar vid införandet av digital-tv säkerställa att public service-kanalerna sänds okodade och att en samordning sker av den teknik som används så att möjligheterna att se grannlands-tv inte begränsas. Utskottet menade att det inte är möjligt att genomföra en must-carry-princip och att det därför är svårt att kräva att grannlands-tv gratis skall vara tillgänglig i det digitala tv-nätet i . Däremot menade utskottet att det borde vara möjligt att kräva att den digitala tv-operatören förmedlar grannlands-tv som en del av programutbudet. Rådet antog vid sessionen en rekommendation till de nordiska ländernas regeringar om att säkra att de nordiska public service-kanalerna ingår i programutbudet när digital-tv införs samt att arbeta för en harmonisering av tekniska standarder för digital-tv (rekommendation nr 24/2006). Kultur- och utbildningsutskottet har haft språkfrågan som ett prioriterat område. Ett förslag från om en ny deklaration om nordisk språkpolitik hade överlämnats till rådet. Förslaget innebar att alla nordbor har grundläggande språkliga rättigheter. Fem mål uttalas i deklarationen. För att nå dessa vill kultur- och utbildningsministrarna arbeta med språkförståelse, parallellspråklighet, flerspråklighet samt som språklig föregångsregion. Utskottet enades om att stödja förslaget men framhöll att teckenspråken bör ges samma ställning som lagstadgade minoritetsspråk, att utarbeta en åtgärds- och handlingsplan för att nå målsättningarna i deklarationen samt att prioritera åtgärder på språkförståelsens område. Rådet rekommenderade vid sessionen att genomföra Deklaration om nordisk språkpolitik (rekommendation nr 23/2006). Utskottet behandlade ett ministerrådsförslag om en vidareutveckling av Nordplusprogrammen för 20082011, vilket skulle innebära en utveckling av kvalitet och innovation i utbildningssystemen för livslångt lärande. En omorganisering skulle ske som ett ramprogram med en tvärsektoriell del och med sektorsprogram. De nuvarande Nordplusprogrammen innefattar de nordiska länderna. kommer programmen att innebära ett likvärdigt samarbete mellan de nordiska och de baltiska länderna. Med undantag för Nordplus språk och Nordplus junior utvidgas de övriga programmen till både nordiskt och baltiskt deltagande. Rådet rekommenderade ministerrådet att genomföra programmen (rekommendation nr 25/2006). För att uppnå en bättre förankring i parlamenten inbjuds motsvarande nationella utskott regelbundet till kultur- och utbildningsutskottets möten, i det land mötet hålls i, för en ömsesidig information. kommer särskild uppmärksamhet att ägnas åt Kultur och näring samt Kultur och hälsa. Nordiska ministerrådets kulturreform kommer fortsatt att bevakas med stort intresse och nya initiativ kommer att tas av utskottet inom denna sektor. Som ett led i detta arbete kommer utskottets sommarresa att innehålla besök i ett par av de västnordiska husen och instituten. Deklarationen om nordisk språkpolitik kommer att bevakas, den centrala frågan om levande nordiska språk är alltid en del av utskottets arbete. Inom ramen för det tvärfackliga projektet i rådet om en global vinnarregion kommer utskottet bl.a. att arbeta med frågan om det mångkulturella samhället liksom med forskning och innovation. svarar för ärenden som rör välfärds- och trygghetssystem, social- och hälsovård, handikapp, bostadspolitik, familj, barn och unga samt alkohol och narkotika. (), () och () har varit svenska medlemmar i utskottet. Efter valet valdes vid den 58:e sessionen (), () och () till svenska medlemmar i utskottet. har fortsatt sin granskning av den nordiska psykiatrivården, vilket bl.a. resulterat i ett utskottsförslag om barn och ungas väntetider i psykiatrivården. Därutöver har en konferens med representanter för de nordiska parlamenten arrangerats för erfarenhetsutbyte om nationella satsningar på området. I avsikt att ta initiativ för att säkra välfärden har utskottet också behandlat frågor som rör den svårlösta ekvationen med en åldrande befolkning och föränderliga samhällsstrukturer kombinerat med nordiska trygghetsordningar. Utskottet har också fokuserat sitt arbete på den nordiska folkhälsan. Detta med anledning av ministerrådets arbete med en nordisk handlingsplan för bättre hälsa och livskvalitet genom mat och fysisk aktivitet. Utskottet har tillsammans med Beneluxparlamentet, och British-Irish Interparliamentary Body arrangerat en konferens om narkotikaproblematiken och handeln med droger i ett globalt perspektiv. och är eniga i behovet av att förstärka samarbetet mellan länderna på alkoholpolitikens område. Det behövs en gemensam strategi för att sätta en nordisk prägel på den alkoholpolitiska dagordningen i EU och WHO. En av de prioriterade frågorna för det avslutade finska ordförandeskapet i EU var arbetet med höjningen av minimiskatten på alkohol. Vid sessionen gavs en redogörelse för det alkoholpolitiska samarbetet i av ansvariga ministrar. Rådet informerades om den alkoholstrategi som presenterat bara tidigare. Det framkom också att samtliga nordiska länders finansministrar stödde det finska ordförandeskapet i arbetet med att i EU öka minimiskatterna på alkohol. delade rådets uppfattning att det var viktigt med ett tätt och nära samarbete i för att internationellt kunna arbeta för att reducera det skadliga bruket av alkohol. Psykiska hälsan bland barn och unga har beslutat att under 20052007 koncentrera sitt arbete kring psykiatrivården i de nordiska länderna. Huvudinriktningen för arbetet är att försöka lyfta fram goda exempel på nationell nivå och att sprida erfarenheter och kunskaper. Gemensamma nordiska åtgärder kan komplettera nationella åtgärder för att förbättra och förebygga psykisk ohälsa. Områden som det fokuseras på är den mentala ohälsan och våldsbrott, frivilligorganisationernas roll inom psykiatrin samt barns och ungas situation inom psykiatrivården. Från flera av de nordiska länderna kommer rapporter om att den psykiska ohälsan bland barn och unga ökar kraftigt. rapporteras om långa väntetider till våra vårdinstitutioner och att de fortsatt ökar. Det finns en gemensam syn i de flesta nordiska länder att det behövs större satsningar på vården av barn och unga med psykisk ohälsa. Långa väntetider för att komma i kontakt med psykiatrin är ett genomgående problem i de nordiska länderna. Vid sessionen framlade därför välfärdsutskottet ett utskottsförslag i vilket föreslås att rådet rekommenderar de nordiska ländernas regeringar att vidta kraftfulla åtgärder för att förbättra tillgängligheten och komma till rätta med de långa väntetiderna inom psykiatrivården för barn och unga. beslöt i enlighet härmed (rekommendation nr 17/2006). Bekämpning av spridning av hiv/aids och multiresistent tuberkulos har behandlat ett medlemsförslag om att skapa ett mer formaliserat samarbete mellan och för att bekämpa spridningen av hiv/aids och smittsamma sjukdomar som multiresistent tuberkulos. Situationen i när det gäller spridningen av hiv/aids och smittsamma sjukdomar är alarmerande och oroväckande. Smittsamma sjukdomar stannar inte vid nationella gränser och därför måste en hotande epidemi bekämpas genom internationellt samarbete. Det nordiska samarbetet har tillsammans med det som finns inom och , genom kontakterna och samarbetsprogrammen, verkat för att förbättra situationen för de människor som bor i denna del av världen. förekommer inte ett formellt samarbete mellan och annat än att ministerrådet inbjuds till de möten som arrangerar. Båda sidor anser att ett mer formaliserat samarbete mellan de bägge organisationerna inte behövs. deltar i den nordliga dimensionens partnerskap för hälsa och socialt välbefinnande. Partnerskapet har som huvudprioritering att bekämpa smittsamma sjukdomar med särskilt fokus på hiv/aids. bidrar till partnerskapet genom att relevanta ministerrådsprogram kopplas samman med partnerskapets aktiviteter och bidrar därigenom till koordineringen på området. ansåg dock att Archangelsk/borde vara föremål för större engagemang för det nordiska samarbetet och ber därför i en rekommendation att en gång rapporterar om hur programmen fortskrider. Utskottet anser också att ministerrådet bör satsa mer inom social- och hälsoområdet, särskilt när det gäller fattigdom och socialt utsatta och att verka för att hiv/aids och tuberkulosproblematiken tas upp inom ramen för programmen i den nordliga dimensionens partnerskap för hälsa och socialt välbefinnande. I budgeten bör ökade medel avsättas för finansieringen av social- och hälsoområdet med fokus på bekämpning av fattigdom, social utsatthet och spridning av hiv/aids och tuberkulos (rekommendation nr 16/2006). Handlingsplan för bättre hälsa och livskvalitet genom mat och fysisk aktivitet Med anledning av ett ministerrådsförslag föreslår välfärdsutskottet att aktivt arbeta för att implementera en nordisk handlingsplan för bättre hälsa och livskvalitet genom mat och fysisk aktivitet. Syftet med planen är att understryka vikten av att arbeta för bättre hälsa och ökad livskvalitet på lika villkor för alla nordiska medborgare (rekommendation nr 15/2006). I sitt betänkande pekar utskottet på det positiva med en handlingsplan som visar på sambandet mellan god kosthållning och fysisk aktivitet för bättre hälsa för individen och minskade kostnader för samhället. I detta sammanhang bör också noteras vikten av ökade satsningar på mer forskningsinsatser. Den gemensamma plattform och katalog för insatser som beskrivs i handlingsplanen kan om den används rätt få stor inverkan både nationellt och inom EU. Den gemensamma katalog med prioriteringar och insatser som identifierats är en viktig del i arbetet med att få befolkningarna i de nordiska länderna medvetna om vikten av god kosthållning och fysisk aktivitet. Speciellt viktigt är det att nå barn och unga, vilket handlingsplanen lagt stor vikt vid. Bekämpandet av fågelinfluensa samt nordisk vaccinproduktion har behandlat ett medlemsförslag angående bekämpandet av fågelinfluensa samt nordisk vaccinproduktion. I förslaget föreslås rådet rekommendera de nordiska ländernas regeringar att etablera ett formellt samarbete för erfarenhetsutbyte, koordinering av insatser, stöd och förståelse för varandras insatser och åtgärder när det gäller arbetet med smittskydd och bekämpning av fågelinfluensa. I förslaget föreslås även att det etableras en gemensam nordisk vaccinproduktion. förekommer täta kontakter mellan de nordiska länderna men inget formaliserat samarbete. Utskottet anser därför att det borde finnas ett mera formellt samarbete på området. Då det i huvudsak är myndigheter i de olika nordiska länderna som ansvarar för det praktiska och konkreta arbetet med strategier och skydd bör ett sådant formellt samarbete ske på myndighetsnivå (rekommendation nr 8/2006). har tillsatt en referensgrupp med uppdrag att värdera möjligheterna för en samnordisk vaccinproduktion. Utskottet anser därför att denna del av medlemsförslaget redan är beaktat. beslöt att föreslå rådet att anta en rekommendation angående stöd till projekt om kartläggning av utbildningsbehov inom demensområdet (rekommendation nr 11/2006). Demens- och Alzheimersföreningarna i hade i en resolution informerat rådet om behovet av kompetens inom omsorg och vård av personer och att det redan fanns en mångfald av utbildningar på området i . Avsikten är att efter kartläggningen undersöka hur utbildningen på demensområdet bör utformas för att säkra god kvalitet i utbildningen. Utskottet kommer att arbeta med den nordiska välfärdsmodellen kopplat till rapporten som global vinnarregion där utskottet ingår i en tvärsektoriell arbetsgrupp inom . Det bostadspolitiska arbetet kombinerat med social utsatthet, segregation och hemlöshet och den alltmer utbredda fattigdomen kommer att granskas. Utskottet kommer också att fokusera på den nordiska folkhälsan med speciell inriktning på fetma och ohälsa i samhället. Tillsammans med ministerrådet skall utskottet diskutera behovet av fortsatt välfärdsforskning i . Utskottet avser också att fortsätta sitt samarbete med . Utskottet är positivt till fortsatt samarbete och understryker att det skall ske på lika villkor där båda är jämställda partner och samarbetet skall ske på klart definierade och avgränsade områden. Utskottet behandlar frågor som rör mänskliga och medborgerliga rättigheter, jämställdhet, demokrati, kriminalitet (inklusive internationell brottslighet och terrorism), konsumentfrågor, livsmedel, lagstiftning, urbefolkningsfrågor, invandring och integration samt samarbete mot rasism. Svenska medlemmar har varit (), () samt (). valdes en ny svensk delegation till och vid den 58:e sessionen i valdes (), (), () samt () till svenska medlemmar i medborgar- och konsumentutskottet Utskottets arbete har fokuserats kring frågor som rör trafficking och människohandel, demokrati och mångkulturell samexistens, organiserad brottslighet och terrorism, jämställdhet och könsroller. Jämställdhet, könsroller och familjerelaterat våld är frågor som hänger samman och som uppmärksammats i utskottet . besökte utskottet NIKK (for Kvinde og kønsforskning). Institutet, beläget i , sorterar under Nordiska ministerrådets jämställdhetssektor (MR-JÄM) och bedriver forskning inom ett antal områden, däribland pornografi och dess inverkan på ungdomar, könsroller och jämställdhet, trafficking och prostitution. Det redogjordes bl.a. för ett pågående forskningsprojekt om trafficking. I projektet ville man bl.a. undersöka två frågeställningar: Varför är de nordiska länderna, trots en relativt väl utvecklad jämställdhet, en stor marknad för trafficking och människohandel och hur ser sambandet mellan människohandel och prostitution ut? Ytterligare ett projekt, Hur pornografins utbredning inverkar på ungdomars uppfattning om kön, skulle avslutas och följas upp av en nordisk projektgrupp, tillsatt av ÄK-JÄM. Utskottets medlemmar önskade ta del av resultaten från de olika forskningsprojekten som underlag till utskottets vidare arbete med dessa frågor. Medborgar- och konsumentutskottet diskuterade Nordiska ministerrådets årliga handlingsplan för det nordiska jämställdhetssamarbetet 2006. Handlingsplanen baserar sig på ett nordiskt jämställdhetssamarbetsprogram för åren 20062010, Med fokus på kön är målet ett jämställt samhälle. Samarbetsprogrammet skall vara utgångspunkten för jämställdhetssamarbetet i . Utskottet ställde sig positivt till ministerrådets handlingsplan och () betonade vikten av att arbete med att leva upp till jämställdhetsmålen måste fortskrida. besökte utskottet där man bl.a. mötte representanter från . Man diskuterade jämställdhet, våld i familjen samt sociala utmaningar. Det framkom under mötet att våld i hemmet är ett ökande problem i och att alkohol ofta är involverat i samband med våldet. Några av förklaringarna sades vara en mycket snabb samhällsförändring, förändringar i befolkningssammansättningen, arbetslöshet samt ändrade familjestrukturer. Konklusionen av mötet var att står inför stora utmaningar på jämställdhetsområdet. Medborgar- och konsumentutskottet behandlade Nordiska ministerrådets program och principer för det nordiska justitiesamarbetet (framställning nr 2/2006). Målsättningen med programmet är att befästa de demokratiska beslutsprocesserna och främja rättssäkerheten i de nordiska länderna. Programmet skall utvärderas och eventuellt revideras . Utskottet välkomnade att önskemålet om dialog med justitieministrarna inför utarbetande av samarbetsprogrammen hörsammats i förslaget. Man uppmanade därför i sitt betänkande de framtida ordförandeskapsländerna att söka dialog med före framläggandet av ordförandeskapsprogrammen. EU:s kemikalielagstiftning Reach, behandlades av utskottet mot bakgrund av Nordiska ministerrådets meddelande över framställning nr 9/2005. En uppföljande rekommendation där föreslår en förstärkning av substitutionsprincipen i EU:s kemikalielagstiftning Reach (framställning nr 6/2006) antogs av presidiet. Ett utskottsförslag om rättsvetenskaplig forskning inom nordliga havsområden samt en etablering av en traktat gällande (framställning nr 9/2006) behandlades av utskottet och antogs av presidiet. Medborgar- och konsumentutskottet konstaterade att i takt med att havsisen i smälter öppnar sig möjligheter för exploatering av gas och olja. De regelverk och konventioner som redan existerar på området behöver enligt förslaget förstärkas och samordnas. I förslaget betonas att utmaningarna i samband med att havsisen försvinner är stora och att det finns ett behov för mer forskning. arrangerade medborgar- och konsumentutskottet tillsammans med näringsutskottet ett seminarium om IT-privacy och IT-säkerhet. Representanter från ministerrådet samt experter från företaget var inbjudna för att redogöra för lagar och regler kring IT. Under seminariet framkom bl.a. att lagstiftning endast har en begränsad effekt på IT-området och att det generellt finns en mycket liten kunskap hos människor om hur teknologin fungerar. Mer information till medborgarna samt en större medvetenhet om riskerna är nödvändigt i takt med att alltfler får tillgång till Internet var konklusionen av seminariet. Internationell brottslighet, terrorism och människohandel Ett av medborgar- och konsumentutskottets prioriterade områden var organiserad brottslighet, terrorism och människohandel. Ett antal möten och seminarier arrangerades av utskottet. Tre medlemsförslag på området prostitution och människohandel behandlades också . Ett seminarium om kampen mot terrorismen och skyddet av de mänskliga rättigheterna arrangerades tillsammans med presidiet i . Bakgrunden till seminariet var ökade intresse kring frågor rörande krishantering, konfliktförebyggande samt civil säkerhet. Rådet har i olika sammanhang uttalat sitt stöd till det internationella samfundets kamp mot terrorismen och att den måste vara inriktad på att bekämpa terrorismens grundläggande orsaker. Ett antal experter på området var inbjudna till seminariet som dels gav tillfälle till en fördjupning av kunskaperna på området, dels gav underlag till eventuella gemensamma nordiska inspel. Bland de frågor som berördes fanns terrorismens hotbild och samhällets sårbarhet, folkrättsliga aspekter samt lagstiftning och regelverk inom EU. jämställdhetsutskotts arbetsgrupp om våld mot kvinnor i hemmet inbjöd att delta i kampanjen med olika arrangemang och uttalanden på nordisk nivå. Medborgar- och konsumentutskottet ställde sig positivt till detta, men såg hellre att man i stället för våld mot kvinnor i hemmet använde formuleringen familjevåld, eftersom våldet i hemmen även drabbar barnen i familjen. Utskottet beslöt sig för att sätta frågan på dagordningen för sitt arbete . Medborgar- och konsumentutskottet behandlade tre medlemsförslag om prostitution och människohandel. Två av förslagen väcktes av den vänstersocialistiska gröna gruppen, kampanj mot förmedling av sexköp (rekommendation nr 18/2006) samt skydd till offer för människohandel (rekommendation nr 19/2006). Det tredje förslaget, bekämpande av människohandel för sexuellt utnyttjande (rekommendation nr 20/2006) väcktes av den socialdemokratiska gruppen. Medlemsförslagen debatterades under 58:e session i . (Debatten samt övriga möten och seminarier på detta område behandlas särskilt under kapitel 4, Kampen mot människohandel.) nedlades ministerrådet för konsumentfrågor som ett officiellt ministerråd. Samarbetet har därefter fortsatt på ett inofficiellt plan där de anslag som rör det konsumentpolitiska området vidareförs i budgeten enligt samarbetsprogrammet för 20052010. har också betonat att de politiska prioriteringarna bör ske i dialog och samarbete med rådet. Medborgar- och konsumentutskottet kunde dock konstatera att budgeten krympt med före. Detta gav anledning till viss oro och utskottet underströk vikten av att noga följa utvecklingen av budgeten för det inofficiella konsumentsamarbetet. Med anledning av om Konsumentpolitik 20072013, EU:s konsumentpolitiska strategi samt det nordiska konsumentsamarbetet bjöd utskottet in handelsråd från ministerrådet för en redogörelse på området. Grundtanken i handlingsplanen är att den nordiska konsumentlagstiftningen skall ligga mer i nivå med övriga EU-länder. På fråga om statusen för konsument- och folkhälsofrågor inom EU sade handelsrådet att samtliga mindre sektorer fått skära i budgeten, inte endast konsumentsektorn. Han tillade att ett uttalande från medborgar- och konsumentutskottet med anledning av harmoniseringen med EU kunde vara en god idé. Utskottet beslutade sig för att uttala sig först när den nordiska konsumentgruppen hade reviderat samarbetsprogrammet mot bakgrund av och konsumentpolitiska strategi. arrangerade medborgar- och konsumentutskottet tillsammans med presidiet ett möte om behovet av interkulturell dialog. Bakgrunden till mötet var den s.k. karikatyrkrisen som föranletts av publicering av ett antal teckningar av profeten . , men även andra nordiska länder, drabbades av starka reaktioner och aktioner efter publiceringen. Mötets syfte var att med hjälp av ett antal experter ta fram ett underlag till ställningstagande rörande agerande på detta mycket komplexa område. Man ville också klarlägga vilka initiativ rådet kan ta på ett nordiskt plan för att främja en saklig grund för vidare dialog och debatt.