frsrdg · GU04RRS10 · 2007-02-21 00:00:00 — överlämnar härmed årsredovisning . Enligt 12 kap. 7 § regeringsformen och 12 § lagen (2002:1023) med instruktion för ska styrelsen besluta om årsredovisning för myndigheten. Årsredovisningen har vid sammanträde fastställts av styrelsen. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), , (s) (), Per (), (), (), (), (), () och (). 12 kap. 7 § regeringsformen 3 kap. 8 §, 8 kap. 1214 §§ och 9 kap. 8 § riksdagsordningen Lag (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Lag (2002:1023) med instruktion för årsredovisning undertecknas i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag av samtliga styrelseledamöter och av myndighetens chef. Avgifter för årlig revision10 Fördelning av årsarbetskrafter på verksamhetsgrenar och interna prestationer12 Verksamheten inom årlig revision14 Internationell revision, samverkan och kontakter23 Sammanställning över kostnader och intäkter i den internationella verksamheten27 Styrelsens behandling av granskningarna28 Kompetensutveckling inom den årliga revisionen30 Sammanställning över väsentliga uppgifter32 Uppgifter om ledande befattningshavare enligt 7 kap. 2§ förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag48 Ersättningar och förmåner som utbetalats under 200651 är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. ska genom oberoende revision bidra till demokratisk insyn och medverka till god resursanvändning och effektiv förvaltning i staten. Utifrån vårt uppdrag och vårt mandat som en del av kontrollmakt har vi formulerat en vision för verksamheten: Fullt förtroende för förvaltningen i staten. Visionen ställer bland annat krav på att vi genomför revisionen med hög kvalitet och att våra interna processer är föredömliga. har revisionen levererat beslutsunderlag rörande väsentliga delar av den statliga verksamheten. Inom ramen för den årliga revisionen har vi i rätt tid och med god kvalitet genomfört den granskning av årsredovisningar och delårsrapporter som vi enligt lag är ålagda. har 32 granskningsrapporter slutförts inom effektivitetsrevisionen, vilket ska jämföras med målsättningen som var 35 rapporter. Inom ramen för de prioriteringar som anges i granskningsplan har granskningen inriktats enligt följande : Regeringens styrning, uppföljning och rapportering Förvaltningens förmåga att fullgöra sina åtaganden Förvaltningens interna styrning och kontroll Statliga bolag och stiftelser Slutsatser kring merparten av ovanstående inriktningar kommer att redovisas i den årliga rapporten . tredje verksamhetsgren är den internationella verksamheten, vilken bland annat bedrivs inom ramen för det anslag för internationellt bistånd som disponerar. har bedrivit sex samarbetsprojekt i södra , i och på samt gett stöd till ett regionalt samarbete mellan revisionsmyndigheter i södra (AFROSAI-E). valde en ny styrelse. har slutbehandlat 33 av effektivitetsrevisionens granskningar. I 24 fall har styrelsen utnyttjat sin initiativrätt och överlämnat ärendet till . ska vara ett föredöme i statsförvaltningen. Det ställer höga krav på att vi ständigt arbetar med att förbättra våra interna processer och rutiner. Som ett led i detta förbättringsarbete genomförde myndigheten en omorganisation . Organisationsförändringen har bl.a. medfört en åtskillnad mellan strategiska frågor och den operativa ledningen. Genom en sammanhållen operativ ledning har förutsättningarna ökat för en effektiv verksamhet och ett ökat samspel mellan revisionsgrenarna. uppgifter framgår av lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. samt av lagen (2002:1023) med instruktion för . ska granska myndigheternas årsredovisning (årlig revision) och granska om staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser (effektivitetsrevision). ska även bedriva internationell verksamhet. har granskningsverksamheten omorganiserats. Syftet var att öka effektiviteten i verksamheten genom en samlad granskningsorganisation som kännetecknas av en gemensam operativ ledning för all granskningsverksamhet, dvs. för både årlig revision och effektivitetsrevision. Den nya organisationen ska bl.a. säkerställa stabila produktionsförutsättningar och organisatorisk effektivitet. har lagt fast uppgifterna för i regeringsformen och i annan lagstiftning. Uppgiften att revidera hela beslutskedjan i den verkställande makten och förse och regeringen med ett kvalificerat beslutsunderlag ställer stora krav på myndigheten. Enligt anslagsdirektivet bör och dess verksamhet präglas av hög effektivitet och bör sträva efter att betraktas som ett föredöme i statsförvaltningen. ska, enligt anslagsdirektivet, i årsredovisningen redovisa för hur uppsatta mål nåtts. Redovisningen ska vara så konkret och tydlig att i efterhand lätt kan bedöma i vilken utsträckning uppställda mål har uppnåtts. har efterlyst en utförligare redovisning av effekterna av granskning. Detta skulle enligt finansutskottet (2005/06:FiU25 s. 8) kunna ske i årsredovisningen eller i annat sammanhang. kommer att publicera en uppföljningsrapport där den genomförda granskningen och de uppskattade effekterna av denna redovisas samlat. har levererat kvalificerat beslutsunderlag rörande väsentliga delar av den statliga verksamheten. Effektivitetsrevisionen har genomförts inom ramen för de inriktningar som lades fast i granskningsplan . har 32 granskningsrapporter slutförts, vilket kan jämföras med målsättningen som var 35 rapporter. Revisionsberättelser har avgetts och enligt god revisionssed för samtliga myndigheter och övriga organisationer som omfattas av den årliga revisionen. I den årliga rapporten redovisade iakttagelser som rör olika aspekter av förvaltningspolitiken och som kräver åtgärder av regeringen: Utnyttja pågående utredningar för att ta ett grepp om förvaltningspolitiken. De olika insatserna behöver hållas samman. lyfte i detta sammanhang särskilt fram behovet av tydligare reglering kring myndigheternas interna kontroll och kring ansvarsförhållandena mellan regeringen och myndigheterna. Styrningen av de statliga bolagen bör förbättras. Ett inslag i detta är att regeringen bör styra bolagen så att grundläggande styrdokument blir rättsligt bindande. Det är viktigt att klarlägga ansvaret för uppsatta mål och resultatkrav genom hela kedjan, riksdag, regering och förvaltning. Det bör skapas ett sammanhållet ansvar i när det gäller hur förvaltningspolitiken ska stödja den ekonomiska styrningen i staten. Den statliga tillsynen behöver stärkas för att säkerställa att lagar och regler tillämpas och att detta sker på ett likformigt sätt. Inom ramen för den internationella verksamheten har uppgifter både som företrädare för inom området statlig revision och som genomförare av biståndsinriktat internationellt utvecklingssamarbete. leder arbetet med den internationella utvecklingen av revisionsstandarder för finansiell revision inom offentlig sektor. Myndigheten biträder även Europeiska revisionsrätten vid dess granskningar i . Inom utvecklingssamarbetet pågick 2006 sex projekt. Dessutom förbereds ytterligare ett antal projekt. Utvärderingar har genomförts av stödet till , och . Även det avgiftsfinansierade projektet i har utvärderats. Helhetsintrycket av utvärderingarna är att samarbetet varit framgångsrikt. Utvecklingssamarbetet har varit under uppbyggnad och har bedrivits med en omfattning som i det närmaste motsvarar det tilldelade anslaget. Den ekonomiska översikten ger en sammanfattning av verksamhetens ekonomiska resultat. verksamhet finansieras med anslag 90:1 under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning samt anslag 8:6 : Internationella uppdrag under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. En mindre del av den internationella verksamheten finansieras med avgifter. beslutar om anslag för verksamhet. I tabellen nedan redovisas disponibla anslag, utfall samt anslagssparande för . Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 90:1 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 8:6 : Internationella uppdrag För redovisades ett anslagssparande på sammanlagt . beslutade vid sitt sammanträde att förorda att besluta att det anslagssparande som vid slutet av översteg av anslagsbeloppet för respektive anslag av myndigheten ska föras bort som indragning av anslagsbelopp. I anslutning till ställningstagande till årsredovisning beslutade i enlighet med styrelsens beslut. redovisas ett sammanlagt anslagssparande på fördelat på på anslag 90:1 under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning samt på anslag 8:6 : Internationella uppdrag under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Anslagssparandet på anslag 90:1 minskar något jämfört med de två föregående åren men ligger fortfarande av tilldelade medel. Inriktningen var att öka resursinsatsen inom effektivitetsrevisionen. Arbetet med omorganiseringen samt hög personalomsättning inom granskningsverksamheten gjorde att de genomförda rekryteringarna endast kunde hålla resurserna på en oförändrad nivå. utnyttjade under budgetåret av anslaget. För anslag 8:6 : Internationella uppdrag har av anslaget utnyttjats. bedriver även avgiftsfinansierad internationell verksamhet. Det gäller såväl verksamhet av biståndskaraktär som internationella revisionsuppdrag. I den fortsatta framställningen benämns denna som uppdragsverksamhet. Verksamheten ska bedrivas med full kostnadstäckning. Internationell uppdragsverksamhet (tkr) I årsredovisningen angavs att några uppdrag bedrevs med underskott och att skulle se över avtalen för dessa. Resultatet av denna genomgång visade att några av insatserna bör betecknas som åtaganden och att de därmed ska finansieras med anslag 90:1 . Uppdragsverksamheten uppvisar ett överskott på sammanlagt på . Avgifter för årlig revision ska ta ut avgift1 för årlig revision samt för revision i de fall som avses i aktiebolagslagen (2005:551) och stiftelselagen (1994:1220). Avgiften ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås. har beslutat om vilken tidtaxa som ska tillämpas. Ersättning för direkta kostnader för konsulter, resor och liknande bestäms för sig. redovisar intäkterna mot inkomsttitel Avgifter för årlig revision och disponerar således inte avgifterna. Av tabellen nedan framgår att den avgiftsfinansierade verksamheten uppvisar ett underskott . Den huvudsakliga orsaken är att andelen fakturerad tid i förhållande till total tid inom verksamheten inte varit tillräckligt hög. En bidragande orsak är att verksamheten bär relativt stora kostnader för sin metodutveckling och utveckling av produktionsstöd. kommer att se över tidsanvändningen inom myndigheten med sikte på att öka andelen fakturerad tid. Räntekontot i Riksgälden används för de medel som myndigheten disponerar i sin verksamhet. Vid ingången av uppgick saldot på räntekontot till . Av dessa utgjorde anslagssparande som översteg av anvisade medel samt leverantörsskulder på . Anslagssparandet reglerades i enlighet med beslut och leverantörsskulderna, vilka hade belastat anslagen 2005, reglerades . Vid utgången av 2006 uppgår saldot på räntekontot till dvs. en minskning med . Minskningen förklaras av ett minskat anslagssparande samt att leverantörsskulderna uppgick till vilket är en minskning med . tog en ny version av ekonomisystemet AGRESSO i bruk . För att underlätta övergången till den nya versionen betalades leverantörsfakturorna i större utsträckning /07 än vad som var fallet 2005/06, vilket innebar en minskad behållning på räntekontot. redovisar sin verksamhet inom tre verksamhetsgrenar: årlig revision, effektivitetsrevision samt internationell verksamhet. Den internationella verksamheten finansieras med ett anslag avsett för internationellt bistånd, förvaltningsanslaget samt till en mindre del av avgifter. Revisionen finansieras av förvaltningsanslaget. Kostnaderna för verksamhetsgrenarna inkluderar myndighetens gemensamma kostnader och uppgår till sammanlagt 313 (308,2005) . Kostnaderna för den årliga revisionen har minskat med jämfört med . har granskningen av de nordiska institutionerna redovisats under verksamhetsgrenen Årlig revision. Kostnaden för denna granskning redovisas nu under Internationell verksamhet. I kostnadsjämförelsen och i tabellen ovan har denna ändring genomförts även . Inom effektivitetsrevisionen har kostnaderna ökat . Större delen av denna ökning avser områdesbevakning. Denna ökning förklaras av insatser för att identifiera väsentliga områden att granska och att utveckla inriktningen av granskningen, t.ex. inom området offentliga finanser. Kostnaderna för den internationella verksamheten har ökat med . Ökningen har i huvudsak skett genom ökat internationellt utvecklingssamarbete som finansieras med anslaget för internationellt bistånd (utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 8:6, : Internationella uppdrag) samt ökad verksamhet i utvecklingsarbetet inom Financial Audit (FAS). Fördelning av årsarbetskrafter på verksamhetsgrenar och interna prestationer Av sammanställningen av väsentliga uppgifter framgår att antalet årsarbetskrafter är 293. var motsvarande siffra 294. Årlig revision har minskat med 2 årsarbetskrafter till 68 medan effektivitetsrevisionen ligger kvar på 75. Den internationella verksamheten ökade med 3 årsarbetskrafter. De interna prestationerna har minskat något från 125 till 123 årsarbetskrafter. I interna prestationer ingår kompetensutveckling, verksamhetsutveckling samt allt internt stöd. För kompetensutvecklingen minskade antalet årsarbetskrafter till 10 2006 (14, 2005). Antalet årsarbetskrafter för verksamhetsutveckling ökade 2006 till 14, medan antalet uppgick till 10. Främsta orsaken till denna förändring är att en stor del av medarbetarna aktivt deltog i arbetet med att utveckla en ny granskningsorganisation. Sammanställningen av väsentliga uppgifter visar att driftskostnaderna per årsarbetskraft har ökat med . Lönekostnaderna har ökat med , medan övriga kostnader minskat. Enligt finansutskottets betänkande 2003/04:FiU2 skulle kunna utnyttja anslaget, 1:15 : Avvecklingskostnader (senast uppfört på statsbudgeten 2003 under utgiftsområde 2), för utgifter som uppstod i samband med avveckling av personal. Skälet var att de totala kostnaderna inte var kända när anslaget för beräknades.3 upphörde möjligheterna att belasta anslag 1:15 : Avvecklingskostnader, varför de kvarstående utgifterna som helhet belastar det anslag som disponerar. Avräknat anslag 1:15 : Avvecklingskostnader Av 5 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska granskningen av årsredovisningen genomföras enligt god revisionssed. Den ska ha till syfte att dels bedöma om redovisningen är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande, dels om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter. För redovisningen för staten, , Kungliga Slottsstaten samt Förvaltning gäller att revisionen inte ska avse ledningens förvaltning. Verksamheten inom årlig revision ska, enligt 3 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m., granska årsredovisningen för och, med undantag för AP-fonderna, de förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen, riksdagsförvaltningen, ombudsmän, samt Kungliga Slottsstaten och Förvaltning. Om delårsrapport lämnas ska den granskas med undantag för prognoser. Granskningen ska efter varje räkenskapsår avslutas med en revisionsberättelse. Den översiktliga granskningen av en delårsrapport avslutas med ett revisorsintyg. Av annan lagstiftning följer också att får förordna revisorer i statliga bolag och stiftelser samt samordningsförbund4. Målet för den årliga revisionen är att i enlighet med god revisionssed och avlämna revisionsberättelser avseende årsredovisningen för de granskningsobjekt som omfattas av lagen om statlig revision samt annan lagstiftning. Grunden för all årlig revision är en bedömning av risken för väsentliga fel. Det är denna risk som ska avgöra inriktning och omfattning av revisionen. har avlämnat revisionsberättelser för totalt 257 myndigheter samt avgett revisorsintyg avseende delårsrapporter för 121 myndigheter. Granskningen har omfattat de objekt som anges i lag och genomförts och i enlighet med god revisionssed. Antalet revisionsberättelser m.m. 20042006 Revisionsberättelser (avser årsredovisningar) Revisorsintyg (avser delårsrapporter) Antalet revisionsberättelser har minskat med 21 . Nedgången är i allt väsentligt kopplad till sammanslagningen av de allmänna försäkringskassorna och . Granskningen avseende resulterade i att 16 myndigheter fick en revisionsberättelse med invändning. Nio av invändningarna avsåg att myndigheten överskridit sina befogenheter, medan det i sex fall rörde sig om fel i redovisningen. En myndighet avlämnade inte sin årsredovisning . samlade bedömning för var att den finansiella redovisningen inom statsförvaltningen i stort fungerar väl. Vad gäller granskning av bolag och stiftelser medverkade de förordnade auktoriserade revisorerna från i s.k. gemensam revision. Gemensam revision innebär att revisorerna har ett gemensamt ansvar för att planera och genomföra revisionen. Revisorerna kan komma överens om en arbetsfördelning sinsemellan. De förordnade revisorerna bidrog framför allt genom att i revisionen aktualisera frågeställningar rörande ledningens förvaltning. Exempelvis analyserades bolagsledningars tolkning av ägarens styrning, tillämpning av koden för bolagsstyrning respektive den s.k. transparenslagen samt bolagens tillämpning av regeringens riktlinjer. För fyra av stiftelserna lämnades revisionsberättelse som avviker från revisionsberättelsens standardutformning. Orsaken är att det inte varit möjligt att fastställa om stiftelserna agerat inom ramen för stiftelselagen och stiftelseförordnandet när stiftelserna överfört kapital till ett bolag. Regeringen redovisade i årsredovisning för staten de invändningar som lämnat. I budgetpropositionen har regeringen redovisat åtgärder och kommentarer med anledning av dessa invändningar. Inom finns ett internt råd som ska bidra till kvalitetssäkringen av den årliga revisionen. har i uppgift att lämna sin bedömning av iakttagelser som är av principiell betydelse eller som skulle kunna föranleda invändning eller upplysning i revisionsberättelse respektive revisorsintyg avseende delårsrapport. har även till uppgift att i efterhand genomföra kvalitetskontroll av årlig revision. Denna avsåg genomförda revisioner av 18 myndigheter avseende . Samtliga av dessa ansågs uppfylla beslutade kvalitetskrav. har genomfört en intressentundersökning. Undersökningen riktades till myndigheter, statliga bolag och . Styrkor som framhålls rör bl.a. professionalitet och integritet. Utvecklingsområden finns vad gäller kommunikationen av granskningens slutsatser och rekommendationer. Undersökningen visar att den årliga revisionen får ett överlag gott betyg. tar ut avgifter för genomförd årlig revision för samtliga myndigheter, bolag, stiftelser och övriga organisationer samt årsredovisning för staten. Avgiftsintäkterna disponeras inte av utan redovisas mot inkomsttitel på statsbudgeten. Avgiftsbeläggningen är reglerad i lag och innebär att avgifterna ska motsvara kostnaderna (full kostnadstäckning) för utförd revision. Som framgått av avsnittet Ekonomisk översikt uppgick kostnaderna totalt för verksamhetsgrenen årlig revision till . Nedan visas utvecklingen av kostnaderna för årlig revision fördelat på olika typer av granskningsobjekt. Fördelning av kostnader mellan olika typer av granskningsobjekt (tkr) 20042006 Av tabellen ovan framgår att kostnaderna för revision av myndigheter, affärsverk och stiftelser har minskat något jämfört med föregående år. Kostnaderna för revision av bolag och övriga organisationer har ökat. Nedanstående tabell visar nedlagda timmar fördelat på olika typer av granskningsobjekt. Nedlagda timmar inom årlig revision Sammantaget har resursförbrukningen för årlig revision minskat både i termer av nedlagda timmar och kostnader i takt med att uppdraget har förändrats på grund av att myndigheter har avvecklats eller omstrukturerats. Insatsen i granskningen av bolag och övriga organisationer ökar dock. Till exempel har antalet s.k. samordningsförbund ökat väsentligt jämfört , vilket påverkar kostnaderna för posten Övriga organisationer. Av 4 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. framgår att effektivitetsrevisionen främst ska ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget, genomförandet och resultatet av statlig verksamhet och åtaganden i övrigt men får också avse de statliga insatserna i allmänhet. Granskningen ska främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. Grundläggande kännetecken för effektivitetsrevisionen är att den: utgår från faktiskt bedriven verksamhet och därför alltid bedrivs i efterhand, syftar till att ta fram underlag som gör det möjligt att utkräva ansvar, utförs med hjälp av revisionsfrågor som formuleras och besvaras med en hög grad av tillförlitlighet i förhållande till bedömningsgrunder, som kan härledas från beslut eller andra ställningstaganden av , kan täcka hela verkställighetskedjan från regering till underlydande verksamhet. granskningsmandat omfattar den verksamhet som bedrivs av regeringen, , domstolarna, förvaltningsmyndigheterna under regeringen, , myndigheterna under samt Kungl. Slottsstaten och Kungl. Mandatet omfattar även den verksamhet som bedrivs i aktiebolag om verksamheten är reglerad i lag eller annan författning eller om staten som ägare har ett bestämmande inflytande över verksamheten. Stiftelse granskas om staten bildat stiftelsen eller förvaltar den. Dessutom omfattar mandatet statliga bidrag med redovisningsskyldighet gentemot staten eller om särskilda villkor meddelats för hur pengarna ska användas. Slutligen får handläggningen av arbetslöshetsersättning hos a-kassorna granskas. Inriktningen av verksamheten inom effektivitetsrevision görs med utgångspunkt i olika typer av förberedande åtgärder. Det handlar framför allt om att från relevanta utgångspunkter bevaka vad som pågår inom de olika områdena i den statliga verksamheten. I vissa fall handlar det om att genom fördjupad områdesbevakning närmare analysera behovet av granskning. All områdesbevakning utgör ett underlag för effektivitetsrevisionens verksamhetsplanering. Resultatet av denna verksamhet redovisas i . Riksrevisorerna slog i granskningsplanen fast fyra övergripande prioriteringar för effektivitetsrevisionen: Förvaltningspolitik och statligt ägande Medborgarnas trygghet och rättssäkerhet Inom ramen för dessa övergripande prioriteringar har ett antal inriktningar lagts fast. Dessa har konkretiserats i verksamhetsplanen. Slutsatserna rörande respektive inriktning redovisas i årliga rapport. Målsättningen för har varit att genomföra 35 granskningar huvudsakligen inom nedanstående granskningsinriktningar: Regeringens styrning, uppföljning och rapportering Förvaltningens förmåga att fullgöra sina åtaganden Förvaltningens interna styrning och kontroll Statliga bolag och stiftelser Slutsatser kring huvuddelen av ovanstående inriktningar kommer att redovisas i den årliga rapporten . Inriktningarna Hoten mot samhället och Offentliga finanser ska dock i huvudsak summeras och redovisas i årliga rapporten . har producerat 32 granskningsrapporter, vilket är 3 färre än volymmålet . Granskningsverksamheten inom effektivitetsrevision nådde som framgår nedan (se rubriken ) inte planerad volym i termer av resursförbrukning. Detta har inneburit att antalet granskningar också blivit färre än planerat. Resultatet inom respektive granskningsinriktning beskrivs nedan. Frågor rörande regeringens styrning, rapportering till och uppföljning berörs i de flesta granskningar. Granskningarna av den statliga tillsynen av de kommunala överförmyndarna (RiR 2006:5), Förvaltningsutgifter på sakanslag (RiR 2006:17) samt regeringens styrning av (RiR 2006:2) är exempel på granskningar där dessa frågor fokuseras.