frsrdg · GU04RJ1 · 2007-01-01 00:00:00 — Forskargruppen på består av sex specialister inom molekylärbiologi och biostatistik. För att uppnå målen samarbetar man med internationell expertis inom dyslexiforskning. Man är en del av Neurodys, ett stort treårigt projekt finansierat av EU, där 13 forskargrupper från tio länder analyserar genetiken bakom dyslexi. Dessutom samarbetar man med forskare från följande institutioner: och (); i och i (); (, ); (, ) samt (, ). Brain Child en longitudinell studie av minnesfunktioner hos barn Detta projekt syftar till att förena neurobiologiska och pedagogiska perspektiv på minne och inlärning. Målet är att utforska hur inlärning, färdigheter, läsning och problemlösning är beroende av underliggande psykologiska funktioner, interventioner, strukturell mognad av hjärnan, genetik och miljöfaktorer. Några av de specifika hypoteserna relaterar till arbetsminne och fonologisk förmåga. Dessa är av särskilt intresse inte bara för att de är centrala i många skolrelaterade och akademiska aktiviteter, utan också för att de är möjliga att påverka genom interventioner (träning). Forskargruppen vill specifikt undersöka om 1) långsiktiga utvecklingen av minne och skolprestation kan förklaras av arbetsminneskapacitet, fonologisk förmåga och strukturen på de ansvariga systemen för dessa förmågor i hjärnan 2) om träning av dessa förmågor påverkar utvecklingen, om de har en positiv inverkan på prestation i skolrelaterade ämnen och om träningen påverkar hjärnans struktur. En del av projektet är en longitudinell studie av minne och kognition hos barn och ungdomar, (ålder ) planerad som en kohort-sekventiell studie. Totalt 450 barn kommer att ingå. Deltagarna kommer att genomgå upprepade tester av olika minnesfunktioner. Frågeformulär kommer att kartlägga mental hälsa och socioekonomiska bakgrundsfaktorer. Genetisk information kommer att samlas in och hjärnavbildning sker för en undergrupp av deltagare. I en annan del av projektet undersöks effekten av träning av antingen arbetsminne eller fonologiska förmågor hos förskolebarn. Man kommer också att undersöka utveckling av motorisk funktion, grammatik och förändring av receptordensitet och dess relation till kognitiv utveckling. I en värld med allt större rörlighet även på det akademiska fältet samt ett ökat beroende av engelska som lingua behöver utbyten mellan svenska och tyska forskare extra stöd. Av särskild vikt är att utbytet mellan våra vetenskapliga traditioner sker på postdoktoral nivå, dvs. i det läge då en disputerad forskare tydliggör sin vetenskapliga inriktning, bestämmer sitt forskningsfält och ofta knyter institutionella kontakter av avgörande betydelse för den fortsatta karriären. pågår en markant försämring av villkoren för institutioner för skandinavistik i , varvid en lång forsknings- och utbytestradition håller på att gå förlorad. Mot denna bakgrund utlyste RJ två forskarstipendier för att stärka de institutionella förbindelserna mellan länderna och bereda svenska forskare möjlighet att fördjupa sig i ett nytt ämne respektive slutföra ett större projekt med sikte på publikation i bokform under 20072008. Stipendierna avser att initiera ett samarbete med en eller ett par av de svenskspråkiga miljöerna vid något av de 30 universitet i som bedriver språk- och kulturstudier om , särskilt om . Konkurrensen var mycket hård, och av de 14 sökande fann man tre kandidater som utmärkte sig. Lyckligtvis fanns det medel för att finansiera en tredje stipendiat. Postdoktorala stipendier för studier i , fil.dr i tyska, verksam som universitetslektor vid , ska forska vid i med ett projekt som rör politiska och kulturella kontakter mellan och DDR. Särskilt fokus riktas mot språkbrukets och propagandans funktion i skuggan av . , fil.dr i tyska, . Hennes forskningsprojekt avser receptionen av bröderna sagor i . I kommer hon att bedriva sin forskning vid Skandinavisches Seminar/Georg-August-Universität, Göttingen, och /Arbeitsstelle Enzyklopädie des Märchens, Göttingen. Fil.dr är litteraturvetare vid och arbetar med ett genrehistoriskt forskningsprojekt om den aisopiska fabeln i svenskt och europeiskt 1600- och 1700-tal. Han kommer att gästforska vid Bayerische Staatsbibliothek och Ludwig-Maximilians-Universität i med Institut für Nordische Philologie som värdinstitution. Dessutom finansierar RJ två postdoktorala forskarstipendier med placering vid i , vilka utlystes och bereddes av , under ledning av professor . Dessa postdoktorala forskare är kopplade till den av RJ bekostade Dag Hammarskjöld-gästprofessuren, som innehas av . har doktorsexamen från . Som stipendiat ska han främst vidareutveckla teman som han tog upp i sin doktorsavhandling : Public Support and Political Representation in Nationalising States. Han ingår i övrigt tillsammans med och fil.dr , , i ett nytt forskningsprojekt om förutsättningarna för fortsatt integration i , med särskild tyngdpunkt på den europeiska unionen. har doktorsgrad från i . I centrum för hans avhandling står politiskt motstånd mot den europeiska integrationsprocessen, närmare bestämt folkrörelserna mot den Europeiska unionen i , och . Han ska nu fördjupa analysen av de euroskeptiska opinionerna i i såväl teoretiskt som empiriskt hänseende med hjälp av studier av och . Båda utgör exempel på federalistiska statsbildningar, vilka utmanats av anti-federalistiska stämningar. Områdesgruppen för forskning om kultur, säkerhet och hållbar samhällsutveckling Områdesgruppen har under sitt sista år sammanträtt fyra gånger. Arbetet har i första hand varit inriktat på att färdigställa områdesgruppens två internationella antologier. Dessa båda volymer kommer att ges ut av Palgrave Macmillian under den övergripande , Security and Culture, där den första volymen kommer att ha underrubriken in a Globalized World och den andra Human Values and Global Governance. Året inleddes följaktligen med en workshop med flertalet av författarna till antologierna. Värd för dessa seminarier var rektor från med samma namn i , . Gruppens sista studieresa inkluderade en dagsutflykt till där ambassadör tog emot i residenset. Den svenska ambassaden hade ordnat ett program med intressanta föredragningar om den politiska och ekonomiska situationen i . upplät generöst nog förnämsta lokaler till områdesgruppen och tillhandahöll helikopter (!) för hisnande naturupplevelser och vyer i . Men resan innebar framför allt långa seminariediskussioner, i och med att ett antal av författarna i den planerade antologin var inbjudna och fick presentera och försvara manus i kollegial granskning. Bland de internationella författarna kan nämnas , , Ponna Wignaraja, Yudhishthir och . Det blev också tillfälle till föredragningar av lokala forskare och tjänstemän om aktuell politik och brottsproblematiken i största land. Efter ett initiativ av EU:s utrikespolitiske talesman, , har RJ inlett ett samarbete med den kring det s.k. on Conflict Prevention. Inom ramen för detta initiativ utges en årsbok i namn. är redaktör för skriften, vars tredje utgåva presenterades i och på . presenterade såväl boken som det övergripande programmet och ambassadör höll ett längre inledningsanförande. Årets boktema var Health and Conflict Prevention, med bidrag från, förutom , . , och . har stiftelsen ingått i ett omvärldsprojekt kring sambandet mellan världsbilder och utrikespolitik vid , under ledning av chefen för analysenheten, . Gruppen har arbetat med det grundläggande perspektivet att kunskap om världsuppfattningar i andra länder, regioner och kulturer underlättar dialog och en utformning av vår politik som är kontextuell och respektfull mot våra samarbetspartner, utan att fördenskull göra avkall på våra grundläggande värden. Denna kunskap är också viktig i bemötandet av argument som hänvisar till kulturella skillnader och är därför avgörande för att öka sannolikheten för att svensk utrikespolitik får det genomslag vi önskar. Kunskap om vår egen och andras världsuppfattningar bör också vara ett naturligt inslag i den globaliserade värld som vi i allt större utsträckning lever i. En aktivitet inom ramen för detta projekt har varit genomförandet av ett internationellt expertsymposium på denna tematik betitlat Worldviews, International Relations and Globalization. Symposiet anordnades av () och RJ i samarbete med i . Det ägde rum som en del av programverksamheten i den nya ambassadbyggnaden of , som för övrigt är tänkt att utöver ambassad även fungera som en mötesplats för kultur- och näringsliv. Syftet med symposiet var att öka medvetenheten hos forskare och praktiker om världsbilders och värdesystems betydelse som bakgrundsfaktor i identifiering av mål och val av medel i internationella relationer samt att identifiera forskningsuppgifter med anknytning till sambandet mellan världsbilder och internationella relationer, såsom konfliktlösning, ekonomisk/social utveckling, mänskliga rättigheter och demokrati. Symposiet var upplagt så att en redovisning av kvantitativa data ur undersökningen World Values Survey inledde varje tematisk session. Professor svarade för dessa introduktioner. Bland en rad framstående talare kan nämnas: , tidigare utrikesminister och chef för (), , tidigare utrikesminister och verksam vid Affairs vid , samt , och rådgivare till republikanska presidenter i . Områdesgruppen för forskning om civilsamhället Den består av docent , forskningsdirektör vid , ordförande, docent , , docent , , Fil.dr h.c., , tidigare utbildningsminister och folkbildare, förra generalsekreteraren , ordförande i , vice riksbankschef , grundare av Frejas fond, professor , , docent , , professor , , , docent , , och filosofie doktor , och (), sekreterare. Gruppen har haft fem sammanträden och bl.a. utformat en detaljerad arbetsplan för . I den ingår utgivning av flera mindre skrifter, ett par nationella konferenser och en större internationell konferens. gjorde gruppen en studieresa till . besöktes (), , på inbjudan av professor . Docent presenterade gruppens arbete och några aktuella forskningsfrågor. besöktes programmet in International Studies in Philantrophy (MISP) vid i , som startats och leds av professor . Masterkursen löper och räknar ett trettiotal deltagare från ett stort antal länder. RJ har stött verksamheten med ett årligt stipendium för vistelse i . Vid områdesgruppens besök föreläste om moderniseringen av och folkrörelsernas roll. Professor behandlade i sitt föredrag aktuell forskning om välfärdsstaten den svenska modellen med uppmärksamheten särskilt riktad mot det civila samhällets roll. ledde docent ett seminarium med masterstudenter, lärare och områdesgruppen. Vad gäller kommande internationella kontakter kommer gruppen att delta i () och att där anordna ett par seminarier. Vidare har områdesgruppen haft en överläggning med rörande forskningsbehov och forskningsfrågor. Gruppens sekreterare är expert i utredningen. , , och var föredragshållare vid utredningens forskningsseminarium . I gruppens uppdrag ingår att informera sig om pågående forskning med anknytning till det civila samhället och att föreslå insatser från RJ:s sida. har sålunda tillsammans med professor , , , och , på områdesgruppens uppdrag kartlagt de senaste fem årens nya avhandlingar med anknytning till civilsamhället. Deras kartläggning gav vid handen att drygt ett sextiotal avhandlingar ventilerats . inbjöd sedan de nya doktorerna att skriva korta sammanfattningar av sin forskning. Kartläggningen och ett urval av sammanfattningarna presenterades i antologin samhället som forskningsfält. Nya avhandlingar i ett nytt sekel. , , (2006). Det finns sålunda en lovande återväxt inom fältet, men liksom i många andra fall stor brist på postdoktorala tjänster. har på områdesgruppens förslag därför beslutat att anslå medel till sex treåriga postdoktorala tjänster för forskning om civilsamhället. Tjänsterna kommer att utannonseras . startades med stöd från områdesgruppen projektet utmaning, som tar upp frågan om hur globalisering/europeisering återverkar på ekonomi, välfärd och hållbar utveckling i ett längre perspektiv. Projektet initierades av Stiftelsen fond i nära samverkan med RJ och ska pågå . Bakom Global utmaning står en rad stiftelser, ideella organisationer men även företag (se nedan). Projektet vill genom att anordna seminarier och utge kvalificerade småskrifter och böcker bidra till kunskapsuppbyggnad och samhällsdebatt om vad det europeiska och globala omvärldstrycket innebär för jobb och välfärd i eller om hur jobben ser ut i tjänstesamhällets . Arbetet leds av en styrgrupp bestående av , ordförande, , , Indiska Magasinet, , , , , , , , , , . , , , , Per Juth, , , , , AB , , , , LO, Britten , , , , , Frejas Fond, , , , Den Globala Skolan, , , och , TCO. har två av Global utmanings s.k. paneler utgivit tryckta rapporter. utkom Social utveckling i och Digital välfärd. Ett stort antal seminarier och pressmöten har anordnats inom projektet. RJ har tillsammans med ett antal europeiska stiftelser inom ramen för NEF (Network of for Innovative Co-operation) beslutat stödja ett initiativ från den europeiska kommissionen om European Citizens Consultations (ECC). Projektets svenska namn är Europeiska medborgarråd. Det syftar till att främja dialogen mellan medborgare och föra upp viktiga framtidsfrågor på och EU:s agenda. Global utmaning har åtagit sig att å RJ:s vägnar vara svensk partner i detta multilaterala projekt. Det svenska medborgarrådet arrangeras i . Områdesgruppen för forskning om offentlig ekonomi, styrformer och ledarskap Områdesgruppen har haft fem sammanträden och har dessutom arrangerat en konferens. En stor del av gruppens arbete har kretsat kring förberedelser och diskussioner inför en skattekonferens i . ägde rum och hade titeln forskningen om offentlig ekonomi och skatter bidra med i en värld av alltmer globalt beroende? Den samlade drygt 100 deltagare. Moderatorer var och , vilka även hade svarat för planeringen av konferensen i samråd med områdesgruppen. Genomgående tema för konferensen var följande tre frågor: Var befinner sig forskningen ? Vilka frågor är viktigast att satsa på ? Vd hälsade välkommen varefter följde en inledning om forskningsläget inom offentlig ekonomi och skatter. Först fick åhörarna en överblick utifrån pågående dansk forskning genom , , för att därefter informeras om svensk pågående forskning om offentlig ekonomi och skatter genom , , och , . Därefter hölls två anföranden om den offentliga sektorns omfattning och innehåll av , , respektive , Kommuner och Landsting. , f.d. chefekonom vid LO, samt , . Efter lunch fortsatte konferensen med skattepolitiska kriterier, rättssäkerhet och regelsystem samt rörliga och orörliga skattebaser. Inom detta avsnitt medverkade , , , , , , samt , , numera statssekreterare i . Nästa avsnitt handlade om skatternas legitimitet. , , anlade ett systemperspektiv medan , , såg området ur ett forskarperspektiv. Därefter talade , och i , om rättssäkerheten och EG-rättens påverkan på svensk beskattning. Som kommentatorer medverkade , , och , . började med en presentation av , , om angelägen skatteekonomisk forskning som sedan följdes av , , som tog upp framtida skatterättslig forskning i sitt anförande. Detta följdes av ett pass som behandlade hur andra forskningsdiscipliner kan bidra till skatteforskningen genom , , respektive , . Vilka möjligheter finns att gräva i de stora databaserna? var ämnet för nästa anförande av vid vid . Slutligen talade , , om mångvetenskaplig skatteforskning. Kommentatorer var , KTH, och , . Seminariet avslutades med en paneldebatt, Vilken skatteforskning behöver vi och hur får vi fram den? De som deltog i panelen var , och från områdesgruppen och samt , . En dokumentation beräknas utkomma . Temat innovationer i offentlig sektor har gått som en röd tråd genom årets sammanträden. och från områdesgruppen har träffat forskare från och för utbyte av idéer och erfarenheter. har även medverkat i ett seminarium på med titeln efter innovationssystem, vilket också är titeln på en skrift ställs ett antal kritiska frågor kring innovationspolitikens nuvarande status i . En antologi och ett seminarium om innovativ välfärd planeras . Ett seminarium med . Arbetsmarknads-, utbildnings- och forskningspolitiken i ny tillämpning. Exemplet ägde rum på där både och medverkade. Seminariet hade samlat ca 30 deltagare och var tänkt att vara en input till . Syftet med studien är att påbörja en diskussion av frågan om organisation av kunskaps- och kompetensförsörjning samt kunskapsbehov i ett regionalt perspektiv. Den övergripande frågan är hur kunskapssystemen i regionen organiseras för att både kunna hantera regionala, funktionella och internationella kunskapsbehov. Det finns planer på att försöka få till stånd liknande seminarier på samma tema i samt i för att öka förståelsen för att regionerna får nya roller. Ett seminarium kommer att äga rum i . började med att universitets dåvarande rektor hälsade välkommen. Därefter följde en inledning av . , talade sedan om Det nya regionala landskapet och från gjorde en presentation av kommitténs fortsatta arbete. Efter lunchpausen talade , , om Innovation och kunskapsförsörjning i ett regionalt perspektiv, vilket sedan följdes av ett anförande av , Aero om Industrins behov av kunskapsförsörjning. Före den avslutande paneldiskussionen fick åhörarna en beskrivning av En kunskapsdriven regional utveckling av , . I paneldiskussionen deltog , , , , , Cefos, , och , . Övriga inslag i områdesgruppens verksamhet har varit diskussion om ledarskapsfrågor. En av ledamöterna har skrivit en PM med titeln och betydelse i offentliga verksamheter en idéskiss om forskning. En vidareutveckling av detta resonemang kommer att stå på agendan under nästkommande år. Ett annat initiativ där ett seminarium planeras kom från , som är projektledare för ett stort forskningsprojekt finansierat av RJ med titeln och samhällets organisering. Detta projekt bygger på ett samarbete mellan forskare från , och (). Forskarna avser att undersöka en mängd olika aspekter av hur styr och styrs. Boken till invävd som behandlar europeiseringen av svensk förvaltning och politik är den första i en planerad bokserie från detta forskningsprojekt. , landshövding i , är ordförande i , som är en parlamentarisk kommitté som ska undersöka den nuvarande samhällsorganisationens förutsättningar att klara de offentliga välfärdstagandena. Man ska identifiera, belysa och övergripande analysera de samhällsförändringar som kan föranleda förändringar av strukturen och uppgiftsfördelningen mellan staten, landstingen och kommunerna. Områdesgruppen har fått fortlöpande redogörelser för kommittéarbetet vars betänkande ska vara klart och överlämnas . Samhälleligt Motiverade Forskningsplattformar SMRP Inför lanseringen av sjunde ramprogram för forskning (20072013) har ett flertal medlemsstater, inklusive med den , agerat för att få till stånd Samhälleligt Motiverade Forskningsplattformar SMRP. SMRP ska ses som en möjlighet att hantera de stora samhälleliga utmaningar som står inför, som den demografiska utvecklingen. Andelen äldre blir allt större och migration och integration uppfattas som allt större utmaningar. SMRP är inspirerade av Platforms, som kännetecknas av att forskningen är initierad av intressenter från näringslivet, i detta fall både industri samt små och medelstora företag. Denna idé är överförd till SMRP, men här föreslås i stället att det är de offentliga aktörerna som initierar forskningen i dialog med forskarsamhället. I idén ingår också en tes om att detta leder till att de offentliga aktörerna tar ett långsiktigt ansvar och att de aktivt medverkar till att använda forskningsresultaten. Ett miniseminarium kring dessa frågor ägde rum i . Av de närvarande forskarna hade flertalet projektmedel från RJ. Det projekt som främst uppmärksammades var Share (Survey of Health, Ageing and Retirement in Europe) med , , som projektledare. Det är ett internationellt projekt med syfte att samla in data om den europeiska befolkningen i åldrarna longitudinella studier av åldrande befolkningar. Projektet är mångvetenskapligt och engagerar bl.a. ekonomer, beteendevetare, epidemiologer och hälsoexperter. Share har finansiering från EU:s femte ramprogram och ansågs vara ett bra pilotprojekt inför möjligheten att få till stånd SMRP inom det kommande sjunde ramprogrammet. , , som ingår i projektet, utsågs till koordinator för att försöka få till stånd ett forskarnätverk. Från områdesgruppen deltog . anordnades en workshop i om SMRP, med över 100 deltagare från ett femtontal olika europeiska länder. Områdesgruppen representerades av och . gjorde en översiktlig presentation över svenska forskningsprojekt inom demografi och äldreforskning. Ett första syfte var att få till stånd en dialog mellan deltagare från de olika länderna och de medlemmar från kommissionen som var närvarande för att förhoppningsvis få med tydligare skrivningar avseende SMRP i EU:s sjunde ramprogram. Ett andra syfte var att försöka påbörja konstruktionen av dessa plattformar både beträffande demografiska förändringar och en hållbar miljöutveckling. bedöms kunna tillföra mycket kunskap inom denna del av ramprogrammet eftersom forskningssamhället förfogar över ett rikhaltigt datamaterial. inbjöd ett tiotal ledande företrädare i nationalekonomi till ett seminarium om nationalekonomi i samhällsdebatten. Bakgrunden var att RJ numera får allt färre empiriskt upplagda nationalekonomiska projektansökningar som kan relateras till globaliseringens konsekvenser för den ekonomiska politiken lokalt i och regionalt i . Detta har lett till funderingar om nationalämnets teori- och metodutveckling har gått i en sådan riktning att den kommit längre från övriga samhällsvetenskapliga ämnen och därmed också har blivit mindre relevant i den allmänna samhällsdebatten. Denna frånvaro i samhällsdebatten har kritiserats av som på hävdade att ekonomerna sviker sin uppgift som företrädare för en stor och viktig samhällsvetenskap. har i flera olika intervjuer varit inne på samma spår. Andra ekonomer, t.ex. har i Ekonomisk Debatt haft synpunkter på dessa debattinlägg. Områdesgruppen för forskning om förmodernitet Styrelsen för Stiftelsen beslöt att inrätta en områdesgrupp för forskning om förmodernitet. Som underlag för beslutet låg en pm av RJ:s ordförande professor och forskningssekreterare docent . Här betonades bl.a. att det gäller att inte förlora de kunskaper och perspektiv som gör det möjligt för oss att genom de långa linjernas strategi kritiskt granska också vår egen tid och vikten av att forskarsamhället behåller sin kompetens vad gäller humanistisk och religionsvetenskaplig grundforskning rörande skandinaviska förhållanden för äldre tid i ett komparativt europeiskt perspektiv. , och fick av styrelsen i uppdrag att utveckla denna grupp samt att utnämna ledamöter. Detta arbete ägde rum , och hölls på en konferens med ett femtiotal i verksamma forskare som arbetar med äldre tid för att reflektera över teman och arbetsområden för gruppen. Konferensen modererades av och idéhistorikern från , inledde med ett föredrag under , tidigmodernitet, postmodernitet Vad fångar begreppen? höll sedan ett antal forskare diskussionsinledningar: filosofen , , om Filosofihistoriens periodiseringar, konstvetaren , , om Historiebruk och visualitet, etnologen , /, om Likhet och skillnad Reflektioner kring icke-moderna värdemönster, vardagsliv och identiteter, språkvetaren , om Marginella och marginaliserade grupper ur ett kulturhistoriskt och filologiskt perspektiv, litteraturvetaren , , om Platser för vetenskaplig korsbefruktning. avslutades med ett föredrag av arkeologen , med rubriken bortom . I ett middagstal presenterade författaren sin nyutkomna bok landet: om konsten att uppfinna sina förfäder.