frsrdg · GU04ER1 · 2007-01-01 00:00:00 — Arbetet med uppföljningen avslutas . I anslutning till detta arbete har Europarådsdelegationen låtit översätta toppmötets slutdokument, Warszawadeklarationen och toppmötets handlingsplan till svenska. För att garantera församlingens aktiva deltagande i det europeiska forumet för demokratins framtid har det politiska utskottet tillsatt ett nytt ad hoc-utskott för att förbereda församlingens synpunkter. har ingått i ad hoc-utskottet. 2.6.2 relationer med andra internationella organisationer Det fjärde avsnittet i toppmötets handlingsplan handlar om främjandet av samarbete med andra internationella och europeiska organisationer och institutioner. Stats- och regeringscheferna vid toppmötet uppmanade att stärka relationerna till EU inom mänskliga rättigheter, pluralistisk demokrati och rättsstatlighet samt på de rättsliga, kulturella och sociala områdena. samarbetsstrukturer och institutioner bör anlitas i detta sammanhang. Toppmötet ansåg att är förpliktat att öppna en ny dialog mellan och dess grannregioner södra , och på grundval av ovan nämnda principer. spelar en viktig roll i främjandet av en dialog om globalt beroende och solidaritet och har ett uppdrag att främja europeisk medvetenhet om tvärkulturella och utvecklingsinriktade frågor. Avsikten är att stärka samarbete och samverkan både inom och med andra regionala och internationella institutioner. Dialogen med andra organisationer av betydelse för har fortsatt . samarbetar med både allmänpolitiska organisationer och fackorgan. Samarbete mellan EU, och , deras respektive parlamentariska församlingar samt med FN och dess fackorgan utvärderas vid särskilda debatter i den parlamentariska församlingen och i samband med möten mellan ledande representanter för dessa institutioner. har inkluderat en debatt om relationerna mellan FN och på sin dagordning. När det gäller att möta globala hot sätter församlingen sin tro till multilaterala lösningar. Församlingen har uttryckt starkt stöd för reformer av institutionerna inom FN och betonat vikten av att vitalisera generalförsamlingens arbete och effektivisera säkerhetsrådets arbetsmetoder. Församlingen har länge förespråkat en ökad parlamentarisk medverkan i FN samt föreslagit att representation i ska permanentas. På den svenska delegationens initiativ inbjöds , ordföranden för FN:s 60:e generalförsamling, att tala inför församlingen i . Vid församlingens debatt om FN:s parlamentariska dimension (dok. 10771, res. 1476) höll ett tal om reformarbetet i FN och möjliga steg för ökad involvering av parlamentariker i FN-frågor. Parlamentarikerna har en möjlighet att på den nationella nivån påverka regeringen i FN-arbetet och sprida kännedom om innebörden av FN-beslut. Församlingen önskar ett mer utvecklat samarbete med FN och dess organ . Församlingen förespråkar, liksom tidigare, en stärkt parlamentarisk dimension i FN. Ett systematiskt deltagande av parlamentariker skulle minska FN:s demokratiska underskott och medföra andra positiva effekter. En rådgivande parlamentarisk bestående av såväl ledamöter från nationella parlament som regionala parlamentariska församlingar är ett framtida mål. Efter och EU-tillträde har EU 27 medlemsländer. Samtliga är medlemmar också i . och behovet av att reformera dess institutioner har intensivt följts av den parlamentariska församlingen, och utvidgningens konsekvenser har debatterats från olika perspektiv. premiärminister presenterade vid aprilsessionen sin rapport om relationerna mellan och EU. EU:s och gemensamma värdegrund är baserad på principer om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatlighet. har genom sitt breda medlemskap en möjlighet att företräda hela på ett sätt som EU inte kan, enligt Juncker. Särskilt borde unika kompetens när det gäller skyddet av de mänskliga rättigheterna och normskapandet bättre tas till vara. EU varken kan eller bör ta över på dessa områden. Juncker tog upp femton konkreta åtgärder som borde genomföras . Flera av förslagen är kända och har tidigare debatterats i olika sammanhang. Bland dessa finns förslaget att EU tillträder . kompetens och granskningsinstrument inom mänskliga rättigheter bör erkännas av . Den föreslagna för grundläggande rättigheter bör fokusera på frågor som gäller genomförandet av gemenskapsrätten. Genom att rätt utforma mandaten kan dubbelarbete och överlappning undvikas. EU och bör inrätta ett gemensamt rättsligt område. EU borde utveckla samarbetet med MR-kommissarie. Det bör finnas en möjlighet för EU-institutioner att rådfråga MR-kommissarien i ärenden som angår de mänskliga rättigheterna. Samarbetet mellan EU och bör omfatta även ungdomsfrågor, utbildning, kultur och interkulturell dialog. EU och bör utveckla metoder för att främja och stärka demokratin. Samarbetet inom EU:s grannskapspolitik bör fokusera på medlemsstater och . Institutionella samarbetsformer bör utvecklas. Ett starkare engagemang från ministrarna i arbete efterlyses. behov av resurser behöver säkerställas. Slutligen ansåg Juncker att EU:s medlemskap i skulle kunna vara möjligt . ordförande och rådets ordförande talade också inför församlingen i detta sammanhang. Efter debatten antog församlingen en rekommendation (dok. 10892, rek. Parlamentarikerförsamlingen kräver större delaktighet i utarbetandet av en överenskommelse med EU och förutsätter att ministerkommittén konsulterar parlamentarikerna innan beslut fattas i frågan. Uppföljningen av överenskommelsen är en viktig fråga som hänger ihop med uppföljningen av Junckerrapporten. I sin kommentar till Junckers rapport sade sig vara säker på att rapporten utgör ett viktigt instrument i fortsatta diskussioner om politiska arkitektur. I samarbetet mellan EU och är det viktigt att undvika dubbelarbete. EU:s ekonomiska resurser överskrider vida , vars starka sidor utgörs av expertis, erfarenhet och skapande av internationell rätt. Genom fördelning av resurser signalerar regeringar sina prioriteringar. Om regeringar inte förstått betydelse är det upp till parlamentariker att ta fram bevis. Även om är en regional organisation bevakar den parlamentariska församlingen den politiska och ekonomiska utvecklingen i hela världen. Med sin värdegrund har goda förutsättningar att delta i en debatt om globaliseringens olika dimensioner. roll bör vara att söka föra den internationella dialogen framåt och förvandla konfrontation till dialog. 2.6.4 Kampen mot terrorismen Kampen mot den internationella terrorismen har varit ett återkommande tema i församlingen efter terrorattacken mot . Den upplevdes som ett direkt hot mot den öppna demokratiska samhällsmodellen och de grundläggande värden som slår vakt om. Församlingen har fördömt terrorism som ett hot mot internationell fred och säkerhet. En följd av den internationella kampen mot terrorism har blivit att många länder i snabb takt genomdrivit skärpta lagar. Det finns risk för otillräckligt underbyggda beslut när ärenden forceras fram. Rättsstatens principer får inte underordnas strävan att effektivare kunna bekämpa hoten från den internationella terrorismen. Församlingen har uttalat att det vid antagandet av antiterroristlagar i medlemsländerna gäller att försvara fundamentala mänskliga rättigheter och att inte underminera dem. Vid toppmötet i öppnades för underskrift två konventioner i syfte att intensifiera kampen mot terrorism, den europeiska konventionen om penningtvätt och finansiering av terrorism (CETS 198) samt konventionen om förebyggande av terrorism (CETS 196). Dessa konventioner har dock ännu inte trätt i kraft. har tidigare antagit flera konventioner som syftar till att bekämpa terrorism, t.ex. den europeiska konventionen om bekämpande av terrorism (CETS 90), den europeiska utlämningskonventionen (CETS 24) och den europeiska konventionen mot IT-relaterad brottslighet (CETS 185). Den militära konflikten i har varit ett av de dominerande debattämnena vid församlingens sessioner . Situationen i har under dessa år karakteriserats av grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna, kränkningar av folkrätten och krigsförbrytelser begångna av båda sidor i konflikten. Trots den påstådda normaliseringen pågår ett lågintensivt krig i där civila försvinner eller dödas. I sin kritik har församlingen fokuserat på brott mot de mänskliga rättigheterna under kriget. Frustrationen över oförmågan att skapa fred i har varit uppenbar i den parlamentariska församlingen. Den gemensamma arbetsgrupp som upprättades mellan församlingen och den ryska statsduman har ersatts av ett ad hoc-underutskott i det politiska utskottets regi för att organisera rundabordssamtal om det politiska läget i . Avsikten är att tillsammans med ryska och tjetjenska representanter följa utvecklingen i . ingår i ad hoc-underutskottet. Vid januarisessionen debatterade församlingen en rapport om kränkningar av de mänskliga rättigheterna i (dok. 10774, rek. 1733, res. Församlingen oroar sig över de omfattande kränkningar av de mänskliga rättigheterna som fortsätter att förekomma i och även i grannregioner i norra . har ministerkommitténs granskning av läget av de mänskliga rättigheterna i inte resulterat i några beslut. Församlingen kritiserar ministerkommittén även på grund av att den ignorerat församlingens rekommendation 1600 (2003). När det saknas en effektiv reaktion från verkställande organ inför allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna drabbar det hela organisationens trovärdighet, menar församlingen. 2.7 Demokrati och mänskliga rättigheter bärande idé är att respekt för de mänskliga rättigheterna skapar en fast grund för fred och säkerhet. konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (CETS 5) undertecknades 1950. Konventionen övervakas av i . är sammansatt av 46 domare, en från varje land som tillträtt . domare väljs av den parlamentariska församlingen. Regeringarna har nomineringsrätt. Församlingens riktlinjer vid val av nya domare till anger att nomineringsförfarandet i medlemsstaterna bör vara öppet och att båda könen ska finnas representerade bland de tre kandidaterna. Kandidaterna ska ha erfarenhet av MR-sektorn. Som följd av utvidgning har antalet domstolsärenden ökat kraftigt. Upprepade varningar har framförts i parlamentarikerförsamlingen om att riskerar att förlora sin trovärdighet om eftersläpningen i ärendebehandlingen fortsätter. Det är medlemsländernas gemensamma ansvar att garantera att domstolen även fortsatt kan arbeta effektivt. Ett nytt protokoll nr 14 till (CETS 194), som öppnades 2004, utarbetades för att se över konventionen så att domstolen ska kunna klara av sin arbetsbörda. När konventionen träder i kraft kommer domarna att väljas utan möjlighet till omval. Vid det tredje toppmötet bekräftade stats- och regereringscheferna sin vilja att med alla lämpliga medel säkerställa att konventionen för skydd av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter blir varaktigt verkningsfull. För detta ändamål ges erforderligt stöd. Häri ingår den planerade ratifikationen av protokoll nr 14 till konventionen, som är synnerligen viktig för att ska förbli verkningsfull. /07 hade 45 medlemsländer ratificerat det nya protokollet nr 14. Det är nu bara som inte gjort det. I ett pressmeddelande uttryckte generalsekreterare sin besvikelse över att den ryska statsduman inte tagit beslut om ratifikationen. 2.7.1 Europeiskt forum för demokratins framtid Vid i beslutade stats- och regeringscheferna bl.a. om en ny verksamhetsform. Ett europeiskt forum för demokratins framtid inrättades för att stärka demokrati, politiska friheter och medborgarnas deltagande. var värd för det andra forumet under rubriken roll i uppbyggandet av en demokrati som ägde rum i . Forumet är tänkt att vara en flexibel process för att stimulera idé- och erfarenhetsutbyte inom och mellan medlemsländer i demokratifrågor. Syftet är att utbyta idéer och information om demokratiutvecklingen på nationell nivå i medlemsländerna. Forumets uppgift ska vara att identifiera och utvärdera betydande demokratiinitiativ, utveckla standarder för demokratiutveckling och sprida kunskap bland medlemsstaterna. Forumet ska samla företrädare för politiska partier, förtroendevalda på lokal, regional och nationell nivå, forskare, enskilda organisationer m.fl. med intresse för att fördjupa och stärka demokratin. Vid forumet i deltog ca 300 personer som representerade politiska partier i medlemsländerna, partinätverk, parlament, myndigheter och frivilligorganisationer. Från den svenska Europarådsdelegationen deltog , och . Statsdumans talman var värd för forumet. Andra inledningstalare var utrikesminister , församlingens president och generalsekreterare . underströk i sitt tal församlingens ledande roll i forumverksamheten. Medborgares likgiltighet när det gäller politik är en bekymmersam trend som måste vändas. berörde samma tema. Medborgares förtroende och stöd för politiska partier visar en sjunkande tendens, och han efterlyste resoluta åtgärder för att stärka medborgarnas delaktighet. Den finske riksdagsledamoten och från den ryska vetenskapsakademin introducerade forumets tema innan deltagarna fortsatte arbetet i tre arbetsgrupper som handlade om politiska partiers roll och ansvar, samverkan mellan politiska partier och andra aktörer i den demokratiska processen samt möjligheter att stärka demokratiska institutioner. Forumets slutsatser kommer att utgöra underlag för en rapport till den parlamentariska församlingen. Dessutom finns det planer på att utarbeta en uppförandekod för politiska partier som ska täcka bl.a. det lagliga och administrativa ramverket, oppositionens roll, finansieringen av politiska partier och valkampanjer, ansvarsutkrävande, internt beslutsfattande, nomineringar av partiers kandidater, jämställdhet och kvinnors deltagande, unga människors deltagande, minoriteters deltagande, kommunikation med väljare, samspel mellan partier och frivilligorganisationer samt partiernas tillgång till medier. Förberedelserna inför nästa forum som äger rum i och utgör en del av uppföljningen. Det kommer att handla om kopplingen mellan demokrati och MR-frågor. 2.7.2 Avskaffandet av dödsstraffet Rätten till liv är en mänsklig rättighet och respekt för liv tillhör grundläggande värderingar. Därför ställer kategoriska krav på dödsstraffets avskaffande och har som mål att avskaffa dödsstraffet inte bara i utan i hela världen. Kampen för att avskaffa dödsstraffet gör långsamt men stadigt framsteg världen över. Förekomsten av dödsstraff i några medlems- och observatörsländer har varit ett ständigt föremål för intensiv bevakning i församlingen. Vid junisessionen kritiserade församlingen återigen tillämpningen av dödsstraff i och , båda observatörsländer i , och krävde dess avskaffande (dok. 10911, rek. /07 hade 45 av rådets 46 medlemsstater ratificerat tilläggsprotokoll nr 6 till som förbjuder dödsstraff (CETS 114). Sedan ratificerat tilläggsprotokollet är det enbart som inte gjort det. Ett moratorium gäller dock i landet. Genom ett tilläggsprotokoll till (CETS 187) har dödsstraffet förbjudits även i krigstid. Tilläggsprotokoll nr 13 kompletterar det förbud mot dödsstraff i fredstid som funnits . För de stater som ratificerar tilläggsprotokollet blir dödsstraffet förbjudet även i krigstid och när det råder fara för krig. har verksamt bidragit till att är en zon där dödsstraffet avskaffats, med undantag för som står utanför och är det sista landet i som fortfarande verkställer dödsstraff. bekräftade dödsdomen för de fem bulgariska sjuksköterskor och en palestinsk läkare som suttit fängslade i dömda till döden för att enligt åklagaren ha smittat 400 barn med hiv. Församlingen har tidigare vädjat till att släppa de anklagade fria. Församlingens president sade sig i ett pressmeddelande vara chockerad över beslutet. Han vädjade till myndigheter i att inte verkställa dödsdomarna och befria läkarpersonalen. I ett annat pressmeddelande beklagade församlingens president avrättningen av i . Avrättningen bidrar inte till att skapa rättvisa, inte heller sätter den stopp för våld, sade han. 2.7.3 Uppföljning av verkställighet av beslut De till anslutna staterna förbinder sig att erkänna domstolens obligatoriska jurisdiktion. Att verkställa domar är av stor betydelse och utgör en väsentlig del i den europeiska mekanismen för att skydda de mänskliga rättigheterna. Det faktum att flera av domar efter avgörandet inte blivit verkställda riskerar att underminera det system som byggts upp under . Det är därför med stor oro församlingen följt utvecklingen och uttalat sig i ärendet. För att ta itu med problemet har församlingen föreslagit att ministerkommittén intar en striktare hållning mot de medlemsländer som brister i verkställighet av domar. Församlingen har vidare rekommenderat bl.a. att europeisk domstolspraxis införlivas i den nationella lagstiftningen och att myndigheterna i medlemsländerna effektiviserar verkställigheten av domar. Församlingen har åtagit sig att regelbundet följa domarnas verkställighet. Således är verkställigheten av domarna från en återkommande punkt på dagordningen för det juridiska utskottet och församlingen. Förhoppningar om att en välbehövd reform av skulle sättas i gång genom protokoll nr 14:s ikraftträdande visade sig vara ogrundade när den ryska statsduman avstod från ratifikation av protokoll nr 14. 2.7.4 Mekanismer för att skydda de mänskliga rättigheterna kommissarie för de mänskliga rättigheterna inrättades och den första kommissarien () mandatperiod började . Vid höstsessionen 2005 valde församlingen ambassadör () till nye kommissarie för de mänskliga rättigheterna. Han tillträdde som MR-kommissarie . Församlingens aprilsession inleddes genom att den nytillträdde MR-kommissarien presenterade sin syn på uppdraget . Den europeiska konventionen om förhindrande av tortyr och annan omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning (CETS 126) antogs av ministerkommittén och trädde i kraft . Konventionen har ratificerats av samtliga medlemsstater. till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling, CPT, som upprättats enligt konventionen för att undersöka behandlingen av frihetsberövade, inledde sin verksamhet 1990. Kommittén består av en representant från varje medlemsland. De nationella delegationerna nominerar kandidaterna och valet sker i ministerkommittén. den svenska representanten i CPT. Mandatperioden sträcker sig till . 2.7.5 Jämställdhet mellan kvinnor och män verksamhet för att utveckla jämlikhet mellan kvinnor och män är ett väsentligt led i organisationens arbete för att främja en pluralistisk demokrati, förankrad i rättsstatens principer och respekt för de mänskliga rättigheterna. Utskottet för frågor om jämställdhet mellan kvinnor och män har varit verksamt . Utskottets uppdrag är att föreslå åtgärder och bevaka att medlemsstaterna lever upp till sina åtaganden på detta område. Det skall främja jämställdhet bl.a. genom att anordna seminarier, konferenser och utfrågningar. I församlingen är den kvinnliga representationen () inte tillfredsställande. Församlingen har antagit en lång rad rekommendationer som gäller några av de värsta formerna av kvinnoförtryck och diskriminering. Församlingen har efterlyst en europeisk konvention för att bekämpa människohandeln. Tusentals människor, framför allt kvinnor och barn, hamnar i människohandlares händer och blir sexuellt utnyttjade, förslavade eller blir av med några av sina organ. De vinster som görs inom denna handel är stora. Däremot är risken att åka fast låg. Därmed har människohandel blivit den internationellt mest lukrativa branschen efter narkotika- och vapenhandeln. En ny konvention mot människohandel utarbetades under 20042005 och öppnades för underskrift vid det tredje toppmötet (CETS 197). Konventionen är avsedd att komplettera FN-protokollet i samma ämne genom att stärka skyddet för offren för människohandel och genom att etablera en effektiv övervakningsmekanism. 2.7.6 kampanj mot våld mot kvinnor i nära relationer Den parlamentariska församlingen har beslutat att ge sitt fulla stöd till det tredje toppmötets beslut om en paneuropeisk kampanj mot våld mot kvinnor i nära relationer och antog vid junisessionen en resolution om riktlinjer för kampanjen på parlamentarisk nivå (dok. 10934, rek. 1759, res. Våld mot kvinnor är ett allvarligt brott mot mänskliga rättigheter och strider mot grundläggande demokratiska värden. har beaktat våld mot kvinnor som en särskild del av arbetet med FN:s konvention om mänskliga rättigheter. Våldet mot kvinnor är ett samhällsproblem utan nationella gränser och måste motverkas på europeisk och internationell nivå. kampanj mot våld mot kvinnor i nära relationer inleddes officiellt vid en ceremoni i och avslutas . Den svenska Europarådsdelegationen har utsett till kampanjansvarig i . Som stöd har hon en arbetsgrupp som består av två experter, från socialutskottet och från justitieutskottet, från som sekreterare och från internationella kansli som sammankallande. Riksdagsstipendiaten är adjungerad i arbetsgruppen. Som ett led i kampanjen hölls en utfrågning i i samarbete med församlingens underutskott mot våld mot kvinnor. 2.8 Ekonomiska, kulturella och sociala frågor m.m. ska enligt artikel 1 i sin stadga (CETS 1) utöver att värna de mänskliga rättigheterna dryfta frågor av gemensamt intresse bl.a. på de ekonomiska, sociala, kulturella, vetenskapliga, juridiska och administrativa områdena, Den parlamentariska församlingen har fackutskott som täcker dessa frågor. Det ingår i roll att fokusera på de mest utsatta samhällsgruppernas villkor och rättigheter. Bland dessa grupper märks gamla, sjuka, handikappade, barn, kvinnor, minoriteter, flyktingar, katastrofoffer och tvångsförflyttade. Församlingen är också parlamentariskt forum för att granska verksamheten i de mellanstatliga regeringsorganen Europeiska , , och och utveckling, . Rapporter om verksamheten inom och finns på församlingens dagordning. Frågan i vilken mån är berett och kapabelt att bidra till förbättrad dialog mellan olika kulturer blev aktuell sedan europeiska medier publicerat Muhammedkarikatyrer. Vid junisessionen betonade församlingen behovet av ökad förståelse och samarbete mellan västvärlden och andra kulturer. Genom interkulturell dialog på lokal, nationell, regional och internationell nivå kan förståelse byggas upp mellan de stora religionerna, menade församlingen. På grund av att , , och och andra länder har upplevt en ökad invandring från hölls en brådskande debatt om denna problematik vid oktobersessionen (dok. 11053, rek. 1767, res. Både MR-frågor och förvaltning av migration ska utgöra utgångspunkten för ökat bilateralt och multilateralt samarbete. Men det behövs också åtgärder för att stävja kriminella nätverk som ägnar sig åt människosmuggling. MR-kommissarien påminde om den positiva sidan av migrationen. Rätten till rörelsefrihet skyddas genom tilläggsprotokoll 4. Mot bakgrund av fågelinfluensans snabba spridning och oron inför hälsorisker ställde en skriftlig fråga till ministerkommittén för att få svar på vilka gemensamma åtgärder kan ta för att bekämpa spridningen av fågelviruset. I svaret betonade ministerkommittén vikten av det internationella samarbetet, där huvudrollen bör innehas av . har församlingen delat ut ett årligt pris till den europeiska stad, kommun eller region som på ett föredömligt sätt arbetat för att stärka Europasamarbetet. utgörs av ett underutskott i församlingens miljö- och jordbruksutskott. Europapriset 2006 tilldelades staden i . årliga museipris har utdelats . Dess syfte är att främja kännedom om historia och kulturarv. utgörs av församlingens utskott för kultur, vetenskap och utbildning och beslutsunderlag läggs fram av det europeiska museiforumet. tilldelades priset Churchillmuseet i . 2.9 Möten och besök i anordnade en debatt om samarbetet inom . Europarådsdelegationens presidium, och medverkade i paneldebatten som handlade om vilken roll kan spela . 2.9.2 Utfrågning om våld mot kvinnor