frsrdg · GU04RB1 · 2007-01-01 00:00:00 — Yttrande över remiss av rapporten av Sitic, IT-incidentcentrum Yttrande över betänkandet God sed vid lönebildning (SOU 2006:32). Beslut i detta ärende är fattat av direktion. Yttrande över betänkandet Registrering av riksdagsledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen (2005/06:URF4) Yttrande över riksdagsförvaltningens promemoria Ny föreskrift om säkerhet m.m. Yttrande över riksdagsstyrelsens framställning i en ny tid (framst. 2005/06:RS3) Yttrande över förslag till reviderad standard för näringsgrensindelning ORDLISTA 2006/07:RB1 2006/07:RB1 ORDLISTA Avveckling Den slutliga regleringen av ett skuldförhållande, det vill säga då pengar eller värdepapper överförs från en part till en annan. I sker avvecklingen genom överföring av medel mellan två deltagares konton. Betalningsbalans En statistisk redovisning av ett lands ekonomiska transaktioner med omvärlden. , rutiner och regelverk som behövs för att genomföra betalningar. for International Settlements. Ägs av 55 centralbanker, inklusive . Kallas ibland centralbankernas bank och fungerar som bank för och ett samarbetsorgan mellan centralbanker. BIS huvudkontor finns i . Bruttoavvecklingssystem i realtid Ett avvecklingssystem där betalningar förmedlas och avvecklas i realtid (kontinuerligt) allteftersom uppdragen kommer in (utan nettning). Duration Mått på hur värdet av en värdepappersportfölj förändras vid ränteförändringar. ECB är gemensam centralbank för de tretton EU-länder som infört euron som valuta. ECB ligger i . ECBS Europeiska centralbankssystemet. Sammanfattande benämning på ECB och de 27 nationella centralbankerna i EU-länderna. EFK EU:s ekonomiska och finansiella kommitté. Ger råd till inom EU i ekonomisk-politiska och finansiella frågor. EMU Ekonomiska och monetära unionen. Samarbete om den ekonomiska politiken inom EU som syftar till att införa euron som gemensam valuta. Besluten om penningpolitiken övergår då från de nationella centralbankerna till . har tretton av EU-länderna infört euron som valuta. Eurosystemet Beteckning för ECB och de nationella centralbankerna i de tretton EU-länder som infört euron som valuta. (Tiogruppen). Sammanslutning av industriländer, elva stycken, för samarbete kring internationella finansiella frågor och med möjlighet att stödja IMF:s låneresurser. ingår i G10. Samarbetet involverar i olika former finansdepartement, tillsynsmyndigheter och centralbanker. Ett antal G10-kommittéer har sekretariat i BIS och arbetar bland annat med att utveckla standarder för finansiell verksamhet som kan stärka den internationella finansiella stabiliteten. Financial Reporting Standards. bildades för att främja handel och tillväxt genom att verka för ekonomisk, monetär och finansiell stabilitet. IMF har 184 medlemsländer och är kontaktorgan för IMF i . Implicita terminsräntor Beräknas utifrån räntenoteringar på statsskuldväxlar och statsobligationer och visar vilken reporänta som är förväntad utifrån dessa. Inflation Allmänna prishöjningar som innebär att penningvärdet faller. Motsatsen är deflation. Informationskvot Mäter en portföljs relation mellan avkastning mot sitt jämförelseindex och dess aktiva risk. Aktiv risk mäts som standardavvikelsen av portföljens relativa veckoavkastning (jämför tracking error). En positiv informationskvot innebär att det aktiva risktagandet har varit lönsamt. Konsumentprisindex (KPI) Officiellt prisindex som fastställs av för prisutvecklingen av privat konsumtion. Utvecklingen av KPI ligger till grund för definition av målet prisstabilitet. Kort ränta Ränta på lån med kortare löptid än . Lång ränta Ränta på lån med längre löptid än . Modifierad duration Ett riskmått som anger hur känslig en värdepappersportföljs värde är för förändringar i räntenivån, det vill säga med hur många procent portföljens värde ändras när räntenivån sjunker eller stiger med en procentenhet. Penningmarknad En marknad bestående av banker och andra finansinstitut som tar emot kortfristig inlåning och ger kortfristig utlåning, från upp till . Penningpolitik agerande för att påverka räntenivån och indirekt penningvärdet. Prisstabilitet Fast penningvärde. Enligt definition innebär prisstabilitet att inflationen, mätt med konsumentprisindex, begränsas till . Repa En penningpolitisk repa innebär att tillför pengar till banksystemet genom att köpa värdepapper av bankerna och avtala om att värdepapperet säljs tillbaka till bankerna (bland marknadsaktörer kallas detta för en omvänd repa). får då tillbaka pengarna och värdepapperet återgår till den ursprungliga ägaren. genomför vanligtvis repor . Reporäntan Den ränta bankerna får betala när de lånar pengar i via repotransaktioner. referensränta En ränta som fastställs halvårsvis av och som motsvaras av reporänta vid utgången av föregående halvår avrundat, om så behövs, till närmast högre halva procent. system för avveckling av stora interbankbetalningar. Det avvecklar betalningar i kronor (K-RIX) enligt principen bruttoavveckling i realtid. SDR Särskilda dragningsrätter (Special Drawing Rights). Internationell reservtillgång som skapats av IMF för tilldelning till medlemsländerna. Värdet på SDR beräknas som en korg av dollar, euro, yen och pund. Styrräntor De räntor som bestämmer för in- och utlåning till banksystemet. Target Gemensamt betalningssystem inom EU till vilket medlemsländernas nationella betalningssystem för eurobetalningar är kopplade. Tracking error (Aktiv risk) Beräknas som standardavvikelsen för skillnaden i veckoavkastning mellan valutareserven och dess jämförelseindex. Tracking error visar hur stor den genomsnittliga avvikelsen i avkastning har varit jämfört med jämförelseindex. Väljer förvaltaren att avvika från sitt jämförelseindex kommer detta beslut att medföra en högre aktiv risk och sannolikt större skillnad i resultat. Om portföljen däremot till varit positionerad som sitt jämförelseindex medför det en aktiv risk på . Underliggande inflation Mått på den konjunkturrelaterade inflationen. använder vanligen UND1X som mått på den underliggande inflationen. UND1X beräknas som utvecklingen av KPI exklusive påverkan från hushållens räntekostnader för egnahem och direkta effekter av ändrade indirekta skatter och subventioner. US-agencies med koppling till den amerikanska staten. investerar i följande institut: samt bostadsinstituten , och . Valutaintervention När en centralbank köper eller säljer valuta på valutamarknaden i syfte att påverka den egna växelkursen. Valutakurs/växelkurs En valutas pris uttryckt i enheter av en annan valuta. Valutamarknadssvapp En samtidig avista- och terminstransaktion i en valuta mot en annan. köper (eller säljer) kronor avista mot en utländsk valuta och säljer (eller köper) tillbaka kronor till ett förutbestämt pris. Valutapolitik En centralbanks agerande för att påverka den egna valutans växelkurs mot andra valutor. Valutareserv En centralbanks innehav av utländsk valuta för att vid behov intervenera och påverka den egna valutans värde i förhållande till andra valutor. Valutering En fysisk transaktion där kontanter tas emot eller lämnas ut från kontantlager till en bank eller Svensk kassaservice. Insättning eller uttag görs därmed på bankens konto i , och ränteberäkningen för den aktuella banken ändras. VaR (Value at Risk) Mått på den uppskattade marknadsrisken i en värdepappersportfölj, baserat på historiska samband och variationer i marknadsvärdet för olika tillgångar i portföljen. ger ut ett flertal publikationer, bland annat: Inflationsrapporten (Penningpolitisk rapport) Inflationsrapporten utkommer och utgör underlag för penningpolitiska beslut. Syftet med inflationsrapporten är också att göra bedömningar allmänt tillgängliga för att stimulera intresset och underlätta förståelsen för penningpolitiken. Rapport om finansiell stabilitet Rapport om finansiell stabilitet utkommer . I rapporten redogör för sin syn på utvecklingen inom det finansiella systemet och vad den innebär för stabiliteten. Avsikten är att påverka utvecklingen i det finansiella systemet i riktning mot bättre stabilitet samt att stimulera till diskussion kring frågor som rör betalningssystemets stabilitet. Tidskriften och valutapolitik utkommer och innehåller fördjupande artiklar inom arbetsområde. Årsredovisningen redogör för verksamhet . I årsredovisningen finns bokslut. Working Paper Series presenterar utredningar som har anknytning till verksamhetsområden och som bedöms vara av intresse för externa läsare. Publikationer från , ECB På () presenteras samtliga publikationer i fulltext. Flertalet av dessa publiceras på både svenska och engelska. Beställning görs enklast genom beställningsfunktionen på webbplatsen. På webbplatsen publicerar också pressmeddelanden, tal, artiklar och protokoll från direktionens och riksbanksfullmäktiges sammanträden. i ekonomisk vetenskap 2006 2006/07:RB1 PRIS I EKONOMISK VETENSKAP 2006 riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till minne tilldelades 2006 vid , , . Hans arbeten har ökat förståelsen för sambanden mellan kort- och långsiktiga effekter av ekonomisk politik. Bidragen har haft stor betydelse för både forskning och ekonomisk politik. riksbanks pris i ekonomisk vetenskap instiftades i samband med . Genom donationen förband sig oåterkalleligen att för möjliggörande av prisutdelningen ställa till förfogande dels ett prisbelopp, dels ett belopp för bestridande av stiftelsens kostnader för förvaltning och ekonomi. Regeringen har fastställt stadgarna för riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till minne. Priset delas ut till den eller de personer som inom ekonomisk vetenskap utfört ett arbete av framstående betydelse. utser ekonomipristagare enligt samma principer som gäller för . Prissumman är densamma som för , , och betalas ut av . Om det är flera pristagare delas prissumman lika mellan dem. är född i Evanston, IL, (amerikansk medborgare). PhD i nationalekonomi 1959 vid , , . McVickar Professor of Political Economy vid , , . Priset har utdelats enligt följande: 1969 R. Frisch och J. Tinbergen 1974 G. och . Kantorovich och T.C. 1977 B. och . 1983 G. Debreu 1988 M. Allais 1990 H.M. Markowitz, M.H. Harsanyi, J.F. Nash Jr och R. Selten Mirrlees och W. Vickrey Heckman och D.L. Akerlof, A.M. 2002 D. Kahneman och V.L. Kydland och E.C. 2005 R.J. Aumann och T.C. PRIS I EKONOMISK VETENSKAP 2006 2006/07:RB1 2006/07:RB1 PRIS I EKONOMISK VETENSKAP 2006 2006/07:RB 1 SAMMANFATTNING SAMMANFATTNING 2006/07:RB1 2006/07:RB1 SAMMANFATTNING SAMMANFATTNING 2006/07:RB1 2006/07:RB1 RIKSBANKSCHEFENS KOMMENTAR UPPGIFTER OCH ROLL 2006/07:RB1 2006/07:RB1 ETT FAST PENNINGVäRDE PRISSTABILITET ETT FAST PENNINGVäRDE PRISSTABILITET 2006/07:RB1 2006/07:RB1 ETT SäKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVäSENDE FINANSIELL STABILITET, BETALNINGSSYSTEMET ETT SäKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVäSENDE FINANSIELL STABILITET, BETALNINGSSYSTEMET 2006/07:RB1 2006/07:RB1 TILLGåNGSFöRVALTNING TILLGåNGSFöRVALTNING 2006/07:RB1 2006/07:RB1 ETT FAST PENNINGVäRDE PRISSTABILITET ETT FAST PENNINGVäRDE PRISSTABILITET 2006/07:RB1 2006/07:RB1 ETT SäKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVäSENDE ETT SäKERT OCH EFFEKTIVT BETALNINGSVäSENDE 2006/07:RB1 2006/07:RB1 TILLGåNGSFöRVALTNING TILLGåNGSFöRVALTNING 2006/07:RB1 STATISTIK 2006/07:RB1 2006/07:RB1 INTERNATIONELLT SAMARBETE INTERNATIONELLT SAMARBETE 2006/07:RB1 2006/07:RB1 ORGANISATION ORGANISATION 2006/07:RB1 2006/07:RB1 MEDARBETARE MEDARBETARE 2006/07:RB1 2006/07:RB1 LEDNING LEDNING 2006/07:RB1 2006/07:RB1 3 BALANSRÄKNING OCH RESULTATRÄKNING 3 BALANSRÄKNING OCH RESULTATRÄKNING 2006/07:RB1 2006/07:RB1 REMISSARBETE REMISSARBETE 2006/07:RB1 2006/07:RB1 ORDLISTA ORDLISTA 2006/07:RB1 2006/07:RB1 PRIS I EKONOMISK VETENSKAP 2006 PRIS I EKONOMISK VETENSKAP 2006 2006/07:RB1