frsrdg · GU04RS2 · 2007-01-01 00:00:00 — Den av beslutade nya lagen (2006:128) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter jämte kompletterande föreskriften om säker- het och fredstida krishantering (RFS 2006:2) har bidragit till att regelverket som helhet blivit mer modernt som det medger en viss flexibilitet. Med anledning av de nya säkerhetsreglerna har ett system för ackredite- ring av journalister införts. Syftet med den nya ordningen är att ha kontroll över vilka som har rätt till tillträde till . Ansökan om press- ackreditering sker via webbplats. Totalt har ca 1 100 ackredite- ringar beviljats. Av dessa har ca 700 personer hämtat ut sin ackreditering. Ett mindre antal ansökningar, ca 40 stycken, är under fort- satt handläggning vid riksdagsförvaltningen. Riksdagsdirektören har av- slagit tre ansökningar mot bakgrund av att den sökande inte uppfyllt riks- dagens krav för ackreditering. Arbetet med att vidareutveckla riksdagsförvaltningens förmåga att hantera större kriser, som kan drabba enskilda individer eller i stort, har fortskridit. Övningar har genomförts med krisledningsgrupp och andra funktioner inom riksdagsförvaltningen. Ett nytt incidenthanteringssy- stem har arbetats fram och förväntas införas i hela organisationen . En introduktionsutbildning i säkerhet har genomförts med nyvalda leda- möter. Utbildningsaktiviteter har genomförts tillsammans med () i syfte att höja säkerhetsmedvetandet hos IT- personal. En upphandling av bevakningsentreprenör har genomförts i samverkan med . Upphandlingen har bidragit till en avsevärd förhöj- ning av kvaliteten på säkerhetsarbetet. Stickprovskontroller på tillträdeskon- trollen som genomförts visar på en förbättrad förmåga i jämfö- relse med kontrollerna som genomfördes . Elektronisk dokumenthantering och information har riksdagsförvaltningen övergått till elektronisk hantering av leverantörsfakturor. Införandet av elektronisk fakturahantering har inneburit att processen med leverantörsfakturor har effektiviserats och att antalet dröjsmålsräntefakturor har minskat. Flera förbättringar har genomförts i form av nya självservicefunktioner på intranät och webbplats. Nya elektroniska hjälpmedel har utvecklats i syfte att underlätta användningen av nyhetsinformationen på intranätet, exempelvis genom nya delar på intranätet med kvalitetsgranskade ämneslänkar. Det pågår även ett arbete med att tillgängliggöra det växande utbudet av annat elektro- niskt material, främst från statliga myndigheter, universitet och högskolor. Katalogiseringen av elektroniska länkar har därför ökat . 2006/07:RS2 RESULTATREDOVISNING har arbetet inom projektet fortsatt. Projektet syftar till att förbättra styrning, planering och uppföljning. Fokus har bl.a. legat på förberedelserna inför en planerad processkartläggning och därmed även en eventuellt förändrad verksamhetsstyrning och uppföljning. I samband med detta genomfördes en översyn av de nuvarande fyra verk- samhetsgrenarna. Arbetet resulterade bl.a. i att det för riksdagsförvaltningen finns endast en verksamhetsgren Stöd till den parlamentariska processen. Genom att kartlägga riksdagsförvaltningens processer fortsätter arbetet med att utveckla en relevant uppföljning för verksamhetsgrenen. Förbättrad styrning av IT-verksamheten Den översyn av som inleddes har fortsatt, och har arbete bedrivits för att förbättra styrningen av den interna IT- verksamheten. Omfattande arbeten har utförts som förväntas ges upphov till konkreta åtgärder . Resultatet av riksdagsförvaltningens arbete redovisas i det följande utifrån de mål och verksamhetsgrenar som fastställts i anslagsdirektivet . Den statistik som redovisas nedan avseende arbetet i kammaren och i utskotten avser /06, om inte annat anges. I /06 lämnas en redogörelse för arbetet i . Flera av de organisato- riska enheterna har verksamheter inom flera verksamhetsgrenar och arbetar därmed mot flera av målen. Resultatet i förhållande till verksamhetsgrenarna med avseende på prestationer, kvalitet, kostnader och intäkter (punkt I) har redovisat kostnader och intäkter fördelade per verksamhetsgren. Fördelningen av kostnader och intäk- ter har , , skett med hjälp av fördelningsnycklar. Fördel- ningen utgår från förväntade nedlagda utgifter. Inga intäkter redovisas dock under verksamhetsgrenen Stödet till beslutsprocessen. I tabellen nedan fram- går riksdagsförvaltningens kostnader och intäkter per verksamhetsgren. 7 Se även avsnittet 2.1 Utgångspunkter, Uppföljning av verksamheten. RESULTATREDOVISNING 2006/07:RS2 Kostnader och transfereringar för verksamhetsgrenar 2004 2006 () 2.4Verksamhetsgren Stödet till beslutsprocessen skall med hög kompetens säkerställa att kan fullgöra sina uppgifter enligt regeringsformen och riksdagsordningen. De organisatoriska enheter och kanslier som främst kan hänföras till ovanstå- ende verksamhetsgren och mål är kammarkansliet, utskottskanslierna och , samt enheten för riksdagstryck. Dessutom bidrar i hög grad även IT-enheterna och andra verksamheter inom riksdags- förvaltningen till att målet uppnås. Förutsättningar för beskrivning av måluppfyllelse För att kunna redogöra för måluppfyllelsen har två områden inom verksam- hetsgrenen särskilt beaktats i denna redovisning: -att kammararbetet har kunnat utföras i enlighet med regeringsformen, riks- dagsordningen och gällande praxis samt -att de utredningar som genomförts av har leve- rerats inom given tid och med rätt kvalitet. Verksamhetsgrenen omfattar (ca ) av de totala nettokostnaderna för riksdagsförvaltningen. Inga intäkter redovisas under verksamhetsgrenen. 2006/07:RS2 RESULTATREDOVISNING Utöver de nedlagda kostnaderna har utbetalats i form av bidrag8, främst som stöd till partigrupperna i (240 miljoner kro- nor, varav ca avseende politiska sekreterare) samt som stöd till politiska partier (). Tabell: Nettokostnader för verksamhetsgrenen () arbete har bedrivits i enlighet med bestämmelserna i regerings- formen, riksdagsordningen, övrig relevant lagstiftning samt gällande praxis. , som ingår i kammarkansliet, ansvarar för det löpande arbetet i kammaren och planeringen av riksdagsarbetet under och valperio- den samt för granskning av interpellationer, frågor, motioner m.m. Planering- en av arbetet under har tillsett att nödvändiga beslut fattats i rätt tid och ordning, att utrymme finns för oförutsedda aktiviteter och att arbetsbe- lastningen har varit rimlig. Planeringen har också syftat till att underlätta ledamöternas planering av sitt eget arbete och att ge ledamöterna utrymme för aktiviteter utanför , t.ex. för arbete i valkretsen. För samordning av EU-arbetet i svarar kammarkansliets sekre- tariat. Kammarkansliet tar emot EU-dokument såväl från som från EU:s institutioner och ansvarar för att grundläggande skriftlig in- formation om EU-frågor når ut till utskotten och . Eventuella åtgärder som utskotten vidtar med anledning av ett EU-dokument rapporteras och antecknas i ett särskilt EU-diarium som finns för de EU-relaterade doku- ment som inkommer till . Sammanlagt inkom 1 165 EU- dokument, att jämföra med 928 stycken . Regeringen avlämnade 114 faktapromemorior och 4 remissvar till riksda- gen. hölls 60 formella rådsmöten i . 33 återrapporter från dessa möten inkom inom föreskrivna . Övriga kom in för sent eller inte alls. pågår en revidering av rikt- linjer för EU-arbetet och kontakterna med , vilket förväntas förbätt- ra denna process. representant vid EU:s institutioner rapporterar skriftligen och muntligen till EU-samordningsfunktionen. avlämnades 21 skrift- liga rapporter som publicerades på intranätet. 8 som transferering i resultaträkningen. RESULTATREDOVISNING 2006/07:RS2 Protokollskansliet, som också ingår i kammarkansliet, svarar för att det vid kammarens sammanträden förs fullständiga protokoll. Samtliga snabbproto- koll under /06 var upprättade enligt fastställt mål, dvs. senast dagen efter sammanträdet. När det gäller riksdagsarbetet i stort kan konstateras att plenitiden i kam- maren minskade något jämfört med föregående . Interpellationsde- batterna stod för en stor del av minskningen. Antalet interpellationer minska- de med drygt 200. De skriftliga frågorna minskade också, och därmed bröts den långvariga trenden med ett ökande antal interpellationer och frågor. Ple- nitiden för ärendebehandling liksom antal dagar med arbetsplenum ökade däremot. Antalet ärenden under var rekordhögt, det gäller både propositioner, skrivelser och motioner. En stor andel av propositionerna av- lämnades och förutsattes behandlas av . Kammaren och utskott fick till följd av detta en mycket hög arbetsbelastning . Utskotten avlämnade drygt 100 fler betänkanden än föregående år. Två sammansatta utskott har arbetat under . Det sammansatta justitie- och socialutskottet, JuSoU, avlämnade ett betänkande och det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet, UFöU, två betänkanden. Tabell: Ärenden (antal) Andel interpellationer och frågor som inte besvaras i tid Ett av de tekniska system som stöder beslutsprocessen är det s.k. kammarsy- stemet. Kammarsystemet driftsattes 2001, dess grundfunktion har utvecklats och med plenisalsprojektet togs ett stort kliv i utvecklingen, i synnerhet vad gäller användargränssnitten. En annan nyhet är den inlogg- ningsfunktion som möjliggör fri sittning vid samtliga typer av debatter. Detta gäller dock inte vid voteringar och högtidliga tillfällen. 9 Det finns propositioner och betänkanden som är behandlade i utskott men inte beslutade i kammaren samma . 2006/07:RS2 RESULTATREDOVISNING före sommaruppehållet, då plenisalen stängdes för ombyggnad, flyttades kammarens sammanträden till andrakammarsalen. genomförde kammaren arbetsplenum och voteringar med namnupprop, interpellationsdebatter, frågestund, partiledardebatt, allmän debattimme, statsministerns återrapportering från och av- tackningar av avgående ledamöter samt avslutning. Bevaknings- och säkerhetsarbetet i och omkring kammaren syftar till att det politiska arbetet ska kunna bedrivas utan allvarliga störningar. Säkerhets- skyddet i och runt kammaren har förstärkts genom stationär och ronderande bevakning. arbete att införa ett systematiserat arbetssätt i entréer- na har gett ett positivt resultat med en förbättrad tillträdeskontroll som följd. Underlag till riksdagsbeslut m.m. Utskottens verksamhet redovisas i respektive utskotts verksamhetsberättelse. Redovisningen görs per och återfinns i det bundna riksdagstrycket. I verksamhetsberättelserna finns, förutom rent kvantitativa uppgifter, informa- tion om vilka ärenden som har behandlats och om t.ex. utskottsutfrågningar, studiebesök och resor, arbetet med uppföljning och utvärdering och motta- gande av internationella besök. Utskottsarbetet under /06 har präglats av att det var det sista i valperioden. Ett påtagligt exempel på detta är det rekordstora antalet ärenden som utskotten har behandlat. Under /06 be- handlade utskotten sammanlagt 21210 propositioner, 45 skrivelser från reger- ingen och 43 framställningar och redogörelser från övriga riksdagsorgan och . Jämfört med /05 innebär det en ök- ning av antalet propositioner och för samtliga ärenden en ökning . Antalet behandlade motionsyrkanden uppgick till 17 842, vilket är nästan 7 000 fler än antalet behandlade motionsyrkanden föregående riksmö- te. Det är dessutom betydligt fler än under väckta motionsyrkanden. Skälet till att antalet behandlade motionsyrkanden överstiger antalet väckta är att flera utskott har valt att skjuta upp behandlingen av yrkanden från tidigare riksmöten för att i stället behandla dem under det sista i valperioden. Det stora antalet ärenden återspeglas också i det antal betänkanden som ut- skotten avlämnade. Under uppgick detta antal till 426. Det kan jämföras med /05 då utskotten avlämnade 323 betänkanden till kammaren. Totalt hölls det 629 utskottssammanträden. Av dessa utgjordes 26 av offentliga utfrågningar. Av de offentliga utfrågningarna svarade konstitu- tionsutskottet för närmare hälften eller 12 stycken. förhållandevis stora antal offentliga utfrågningar hänger samman med gransk- ningen av statsrådens tjänsteutövning. Den totala sammanträdestiden för 10 Budgetpropositionens bilagor, som har remitterats till flera utskott, har i detta samman- hang var och en räknats som en proposition. RESULTATREDOVISNING 2006/07:RS2 Trots att utskotten behandlade ett större antal ärenden är det något färre sammanträdestimmar än under /05. Utöver utskottens protokollförda sammanträden tillkommer andra typer av möten som seminarier och konferenser som utskotten anordnar. Denna typ av icke direkt ärenderelaterad verksamhet har haft en betydligt större omfattning . I verksamhetsberättelserna finns också redogörelser för utskottens arbete med EU-relaterade frågor som omfattar hantering av EU-dokument och in- formationsmöten med deltagande av representanter från . anordnade också bostadsutskottet en konferens för de nationel- la parlamenten inom EU om det s.k. Inspiredirektivet. Det är ett direktiv som syftar till att samordna bl.a. geografiska data inom unionen. Även utskottens arbete med uppföljning och utvärdering finns redovisat i verksamhetsberättelserna. Det är ett arbete som både kan vara av löpande karaktär och avse avgränsade projekt och studier. De uppföljningar och ut- värderingar som slutförts under /06 har bl.a. avsett brottskade- ersättning och skadestånd på grund av brott, statsbidrag till teater och dans, nationella minoriteter och minoritetsspråk, det multilaterala utvecklingssam- arbetet samt förutsättningar för småskalig livsmedelsproduktion. Som noterades redan i föregående årsredovisning gör utskotten utrikes re- sor ofta med mindre delegationer än under tidigare valperioder. För /06 redovisas 26 utrikes resor, föregående år 37 resor. Det främsta skälet till minskningen är att utskotten under det sista varit återhållsamma med att företa studieresor. Även om hänsyn tas till att /06 var det sista kan konstateras en fortgående ökning av arbetsbelastningen för utskotten, som antalet anställda varit i princip oförändrat . Det handlar inte bara om en ökande ärendemängd i form av propositioner, skrivelser och motioner utan också om de krav som följer av EU-medlemskapet. Till detta kommer att utskotten enligt riksdagsordningen ska följa upp och utvärdera riksdagsbeslut. Internationaliseringen innebär ett ökat besöksutbyte. Även den allmänna moderniseringen av riksdagsarbetet innebär en ökad arbetsbörda för utskotten och deras kanslier. Som exempel kan nämnas att arrangera utåtriktad verk- samhet i form av offentliga utskottsutfrågningar och seminarier m.m. är ett organ för parlamentarisk kontroll av regeringens arbete i EU. verksamhet för /06 redovisas liksom för tidigare riksmöten i årsbok och i verksamhetsbe- rättelse. Under /06 har hållit 49 protokollförda sammanträden under sammanlagt . I dessa siffror ingår inte det ökande antalet s.k. skriftliga samråd och inte heller det stora antal utländska besök som tar emot . Pressmeddelanden har publicerats såväl inför som efter varje sammanträde. Pressmeddelandena efter samman- trädena publiceras också på engelska. 2006/07:RS2 RESULTATREDOVISNING Antalet sammanträden och utskick och därmed också pressmeddelanden och stenografiska uppteckningar har ökat något i förhållande till föregående riksmötesår. /06 har regeringen informerat och samrått med inför sammanlagt 79 ministerrådsmöten (inklusive informella mi- nistermöten och Europeiska rådets möten). har under fortsatt på den tidigare inslagna vägen med öppna sammanträden med stats- ministern inför och i förekommande fall efter Europeiska rådets möten, vilka numera äger rum minst . Även den internationella verk- samheten och samarbetet med andra länders parlamentariska EU-organ har under ökat i omfattning. Tabell: Tryckta utkast till betänkanden och snabbprotokoll 2006 (antal miljoner sidor) Ett viktigt inslag i utskottens arbete är att till sammanträdena kunna behandla utkast till betänkanden som producerats av utskottskansliet. Dessa utkast trycks inom riksdagsförvaltningen. Utvecklingen speglar aktiviteten i utskot- ten. Trots den ökade mängden har de producerade utkasten levererats till utskotten i sådan tid att deras arbetsplaner har kunnat hållas. Snabbprotokollen från riksdagsdebatterna ska vara färdiga till lunch dagen efter debatten i . Denna målsättning har kunnat hållas. senare start och regeringsskiftet torde här ha spelat stor roll för minskningen av antalet trycksidor. En viktig förutsättning för det parlamentariska arbetet är de tryckta riksdags- dokumenten, riksdagstrycket. Enligt riksdagsordningen ska kammarens pro- tokoll och handlingar i bihanget ges ut av trycket. Antalet trycksidor uppgick under /06 till ca 94 000, vilket var all time high och innebar en ökning med sedan föregående . Detta kan till största delen förklaras av att det var valår. Riksdagstrycket finns till försäljning och intäkter respektive särkostnader för detta redovisas under verksamhetsgrenen Service och förvaltning. Tabell: Riksdagstrycket (antal trycksidor) RESULTATREDOVISNING 2006/07:RS2 producerades ett stort antal propositioner om sammanlagt ca 10 500 trycksidor. Samtliga utskottsbetänkanden, motioner samt förslag och redogörelser m.m. har textgranskats, vilket är ett viktigt led i arbetet med att säkerställa en hög språklig kvalitet på dokumenten. Samtliga dokument har distribuerats inom så att kammarens arbetsplaner kunnat hållas. (), som ingår i kammarkansliet, har producerat 2 346 utredningar. Detta kan jämföras med 2 705 utredningar och 2 568 utredningar . Minskningen i antalet utredningar är en naturlig följd av nedgången i antalet motioner och utveck- lingen mot mer omfattande uppdrag med fler delfrågor. Som stöd i utred- ningsverksamheten har det samarbete som etablerades med Riks- dagsbiblioteket utvecklats vidare . För varje sektion vid utred- ningstjänsten har en eller flera utsedda kontaktbiblioteka- rier som har särskild källkunskap inom respektive ämnesområde. Tabell: Utredningar (antal) Utredningar till övriga riksdagsförvaltningen Utredningar till övriga parlament11 producerades 1 232 utredningar till partikanslierna, merparten till oppositionspartierna. Andelen utredningar till partikanslierna av de totala utredningarna har ökat från år och . Generellt sett är utredningarna till partikanslierna mer komplicerade och mer omfattande jämfört med utredningarna till ledamöterna. Sex underlag för uppföljning och utvärdering har redovisats för utskotten och arbetet på fem ytterligare uppföljnings- och utvärderingsprojekt inletts. De framtagna under- lagen har behandlats eller avses behandlas i utskottens betänkanden eller yttranden. I syfte att få återkoppling på utredningars kvalitet samt att diskutera åtgär- der för fortsatta förbättringar har utredningstjänsten fört samtal på ad hoc-basis med ett antal chefer och annan personal på utskottskanslierna och partikanslierna. Samtalen med utskottskanslierna visade att man är nöjd med det stöd som utredningstjänsten har lämnat . 11 Nationella parlament, ej . 2006/07:RS2 RESULTATREDOVISNING uttalade man sig också uppskattande om resultatet av kontakterna mellan partikanslier och utredningstjänst. Utredningstjänstens promemorior har till en del använts i den politiska de- batten, och utredningstjänsten har som en följd härav också blivit omnämnd i medierna. Utredningstjänstens arbete har inte bara bidragit till att förbättra informationen i olika politiska sakfrågor utan också gjort den mer tillgänglig. Genom att utredningstjänsten uppmärksammats i medierna har man i viss mån bidragit till ett ökat intresse för det arbete som bedrivs i . bidrar till beslutsprocessen genom en aktiv informations- försörjning, som syftar till att ge kvalitetsgranskad information i tryckt och/eller elektronisk form samt tillgång till kompetent stöd och service i dessa sammanhang. är öppet dygnet runt för ledamöter och anställda och tillgäng- ligt med passerkort som också fungerar som lånekort. Material kan var och en låna själv dygnet runt via den installerade bibliomaten eller via intranät och webbplats, kan sägas vara ett 24-timmars- bibliotek både fysiskt och virtuellt. har böcker, tidskrifter i tryckt och elektronisk form samt ny- hets- och faktadatabaser, bl.a. TT-telegram förvärvats. Materialet har använts av ledamöter, , utskottskanslier, partikanslier och andra som behöver material för omvärldsanalys och som stöd i beslutsproces- sen. Antalet lånetransaktioner till de interna målgrupperna har minskat från 15 200 stycken 2004, 12 350 stycken 2005 till 8 700 stycken 2006. En för- kan vara att låntagarna numera har s.k. öppen lånetid12, vilket har resulterat i att antalet omlån har minskat drastiskt. En annan förklaring till minskningen är att alltmer material numera finns lättillgängligt i elektro- nisk form. Under anslag 90:2 ledamöter och partier m.m. som i huvudsak redovisas under verksamhetsgrenen Stöd till beslutsprocessen ingår även utgifterna för ledamöternas förmåner13 i form av inkomstgarantier och pen- sioner. utbetalades till f.d. riksdagsle- damöter och f.d. ledamöter i eller efterlevande anhöriga. Inkomstgaranti har utbetalats till 148 f.d. ledamöter, varav 7 f.d. ledamöter i . Av dessa har 95 tillkommit efter valet . Årets utbetalningar avseende inkomstgarantierna uppgick till ca och är därmed högre än de tidigare två åren. , 58 personer (varav 5 f.d. ledamöter i ) och ca 21 miljoner 12Öppen lånetid innebär att låntagaren inte behöver låna om en bok utan kan behålla den om inte någon annan frågar efter den. Resultatet blir bara en transak- tion i systemet, tidigare kunde ett och samma lån räknas som flera transaktioner om samma bok lånades om. 13Inklusive sociala avgifter såsom särskild löneskatt, arbetsgivaravgifter m.m. RESULTATREDOVISNING 2006/07:RS2 kronor samt 71 personer (varav 11 f.d. ledamöter i Europaparlamen- tet) och ca . Pension14 har utbetalats till 53715 personer 2006. Kostnaden för detta upp- gick, liksom de förgående två åren, till ca . Sammanfattningsvis har riksdagsförvaltningen arbetat med att säkerställa att kan fullgöra sina uppgifter enligt regeringsformen och riksdagsordningen bl.a. genom planering och stöd till arbetet i och runt kammaren, utskottskansliernas arbeten med ärenden samt genom att trycka snabbprotokoll och betänkanden m.m. Antalet ärenden i kammaren har varit betydligt större detta år. Plenisalen har byggts om och ett riksdagsval har genomförts som inneburit en stor förändring av antalet nya ledamöter och regeringsskiftet. Trots detta har arbetsplaner etc. kunnat hållas. De utredningar som har producerat har tagits emot väl av uppdragsgivarna. Detta har säkerställts bl.a. genom att utredningstjänsten fått positiv återkoppling från utskotts- och partikanslierna. Mot bakgrund av ovanstående redovisning görs bedömningen att målet för verksamhetsgrenen Stödet till beslutsprocessen i allt väsentligt har uppfyllts. 2.5Verksamhetsgren Service och förvaltning skall inom givna ramar och bestämmelser tillhan- dahålla resurser och service av hög kvalitet till ledamöternas, kammarens, utskottens och förvaltningens verksamheter samt till partigrupperna och deras kanslier. De organisatoriska enheter som främst kan hänföras till ovanstående verk- samhetsgren och mål är det administrativa kontoret (AK) där funktioner för ekonomi, personal, juridik, administrativ ledamotsservice, IT, fastigheter, intern service, intendentur, bevakning och lokalvård återfinns. Förutsättningar för beskrivning av måluppfyllelse För att kunna redogöra för måluppfyllelsen har två områden inom verksam- hetsgrenen särskilt lyfts fram i denna redovisning: - att arbetet runt riksdagsvalet genomförts enligt uppställda mål samt 14Såväl egen- som efterlevandepensioner, inklusive särskild löneskatt m.m. 15513 personer 2005, 527 personer 2004. 2006/07:RS2 RESULTATREDOVISNING -att riksdagsförvaltningen tillsett att riksdagshusens skick och värde har kunnat bibehållas så att verksamhet även fortsättningsvis ska kunna bedrivas på .