frsrdg · GU04RS2 · 2007-01-01 00:00:00 — För att utvärdera och utveckla webbplatsen har expertgranskning, användartester, intervjuer och målgruppsanalyser genomförts. Dessutom har en enkät funnits på webbplatsen. Av enkäten kan inte dras några generella slutsatser då antalet respondenter endast är en liten del av det totala antalet besökare. pågår ett arbete med att utifrån resultatet av utvär- deringen ta fram ett nytt koncept för webbplatsen. En annan central uppgift för EU-upplysningen är att ta emot allmänhetens förfrågningar. Förutom detta erbjuds olika tryckta publikationer med EU-information. Totalt har ca 432 000 tryckta publikationer distribuerats . 2006/07:RS2 RESULTATREDOVISNING Ett nytt pilotprojekt för gymnasieelever inleddes un- der i . Projektet var lyckosamt och kommer att följas upp med en mer omfattande tävling i . Med anledning av EU-upplysningens tioårsjubileum hölls en konferens i . Temat var EU och kommunikation en omöjlig ekvation?. Konferensen sändes även i . EU-upplysningen deltar i ett flertal nätverk och innehar ordförande- och sekretariatsfunktionen i EU-infogruppen, ett nätverk för de centrala EU- aktörerna i , bl.a. kontor och Europeiska kommis- sionens representation i , och . Rakt och relevant om politiken i och EU. Det är devisen för tid- ningen Riksdag & Departement. Tidningen gav ut 3836 nummer varav två dubbelnummer. Den nya tidningen med en kraftfullare redigering och hårdare nyhetsvärdering, därtill på nytt papper och i nytt format, har blivit väl mottagen av läsarna. Tidningens chefredaktör fick motta . Särredovisning av de direkta kostnaderna såsom produktions- och distributionskostnader samt kostnader och försäljningsintäkter avseende tidningen (punkt VII) Tabell: Särkostnader och intäkter avseende tidningen tement (tusental kronor) 3638 nummer utgavs respektive 40 nummer 2004. 37Exklusive interna intäkter. RESULTATREDOVISNING 2006/07:RS2 Redovisning av effekterna av genomförda kostnadsbesparingar för tidningen (punkt VIII) Riksdagsstyrelsen beslutade om en ekonomisk ram för tidningen . Beslutet innebar att tidningen tilldelades en nettoram som högst får uppgå till . De genomförda kostnadsbesparingarna har givit resultat även om det är för tidigt att uttala sig om de långsiktiga effekterna. Kostnaderna har minskat bl.a. genom billigare tryckproduktion och minskade kostnader för prenumera- tionssystemet. De budgeterade intäkterna har dock inte kunnat hållas. Intäkterna från pre- numerationer och annonser har fortsatt att minska och ligger på en låg nivå. En åtgärd som vidtagits för att öka annonsintäkterna är att man numera kan annonsera på tidningens webbplats, . Detta är en del av det påbörjade arbetet med en ny webbplats. Såväl form som teknisk plattform ska bytas ut. I anslutning till detta arbete pågår även ett arbete med att mot en kostnad för kunden tillgängliggöra tidningens arkiv genom att texterna lagras i kommersiella databaser. Genom annonser har tidningen fått omkring 1 000 prov- prenumeranter. Insatser kommer att göras för att få så många som möjligt av dessa att teckna en fast prenumeration. För att öka antalet prenumeranter planeras förnyade marknadsföringsinsat- ser . Intresset för och dess verksamhet har varit hög som en konsekvens av årets riksdagsval. Beställningar av skol- och studiematerial har ökat markant liksom intresset från massmedier. Allmänhetens möjlighet att besöka webbplatsen och , träffa le- damöter och få svar på frågor, att få tillgång till riksdagsdokument samt ta del av massmediers rapportering, har bidragit till att skapa öppenhet och tillgäng- lighet till arbete. Genom aktiva informationsinsatser i form av kurser och utbildningar för lärare, bibliotekarier och journalister samt av tryckt information har riksdagsförvaltningen verkat för att intresset för och dess arbete ökat. Mot bakgrund av ovanstående redovisning kan konstateras att målet för verksamhetsgrenen Information till allmänheten i allt väsentligt har uppfyllts. Undantaget är dock att det ekonomiska målet för tidningen tement inte har kunnat hållas. 2006/07:RS2 RESULTATREDOVISNING skall göra det möjligt för att aktivt möta de krav som det internationella samarbetet och internationella åtaganden med- för. De organisatoriska enheter och kanslier som främst kan hänföras till ovanstå- ende verksamhetsgren och mål är internationella kansli och till viss del även och utskottskanslierna. Frågor om samarbetet inom EU hanteras främst av kammarkansliet och utskottskanslierna. Förutsättningar för beskrivning av måluppfyllelse För att kunna redogöra för måluppfyllelsen för ovanstående övergripande mål har följande områden särskilt beaktats: -att förvaltningens stöd till talmännen och de svenska interparlamentariska delegationerna har kunnat utföras i enlighet med talmännens och delegatio- nernas behov inom givna ekonomiska ramar samt -att demokratifrämjande insatser har kunnat utföras i enlighet med uppgjor- da planer. Denna verksamhetsgren omfattar () av de totala netto- kostnaderna för riksdagsförvaltningen. Under verksamhetsgrenen har även utbetalats i bidrag till bl.a. interparlamentariskt samarbete. Tabell: Kostnader och intäkter för verksamhetsgrenen () internationella kontakter har även varit intensiva. Bakgrunden är främst att nationellt och internationellt politiskt beslutsfattande blir alltmer sammanflätat. EU-medlemskap har förstärkt denna trend. som utför sin konstitutionella uppgift att granska regeringen och dess arbete har den utökat sina internationella åtaganden. En närmare redogörelse för den internationella verksamheten under /06 finns i . RESULTATREDOVISNING 2006/07:RS2 talman, fram till , därefter Per , har varit värd för fyra officiella talmansbesök och två arbetsbesök på talmansnivå och härutöver tagit emot en rad utländska företrädare. Talmannen har själv gjort flera besök i utlandet, i första hand som ledare för större riksdagsdelegationer men också för att delta i olika interna- talmansmöten på nordisk, nordisk/baltisk, europeisk och världsnivå. Även de vice talmännen har aktivt medverkat i det internationella arbetet bl.a. genom att leda delegationsresor utomlands och ta emot utländska besökare i . Besöksutbytet har legat på en fortsatt hög nivå. Antalet inkommande interna- besök har ökat jämfört med föregående år och uppgick till ett 100-tal. Härutöver har riksdagsförvaltningen medverkat vid en rad interna- konferenser som hållits i . Demokratifrämjande samarbete, bistånd Utanför riksdagsförvaltningens budget ligger den finansiering av ett stort antal aktiviteter som ryms inom ramen för de parlamentariska samarbetspro- jekt som är engagerad i och som finansieras av Sida. Ett av projek- ten är det mångåriga biståndsprojekt som bedrivs gentemot natio- nalförsamling vars syfte är att utveckla och stärka den institutionella demo- kratin i landet. Inom ramen för biståndsprojektet genomfördes ett 30-tal aktiviteter; bl.a. har riksdagsledamöter medverkat vid vietnamesiska studiebesök i och deltagit i seminarier i . Samarbetet med kommer att fortsätta under samarbetsprojektets kvarvarande löptid, . Bland övriga demokratifrämjande samarbetsprojekt som genomförts kan nämnas ett samarbete med . Ett bilateralt sam- arbetsprogram mellan de båda parlamenten inleddes med ett seminarium i Dili och följdes av ytterligare ett . Samarbetsprogrammet avslu- tades med ett studiebesök i i samband med de allmän- na valen i , då ledamöter från kunde följa den svenska valrörelsen. Samarbetet med har finansierats av Sida. I samarbete med Sida har även genomfört demokratiseminarier för parlamentariker från västra 2003 samt 2004. förbe- reddes det tredje och avslutande seminariet som hölls i i samarbete med . Från svensk sida deltog både aktiva och tidigare riksdagsledamöter. Seminariet i öppnades gemensamt av talman och hans slovenske kollega. har internationella kansli (RIK) medverkat i arbetet med planeringen och prioriteringen av talmannens och de vice tal- männens internationella verksamhet . 2006/07:RS2 RESULTATREDOVISNING riksdagsdirektören i dennes aktiva internationella engagemang. Förberedelse- arbetet inför den nordisk-baltiska talmanskonferensen, som är värd för, i har inletts . internationella verksamhet har även i övrigt bedrivits på oför- ändrat hög nivå, inte minst arbetet inom de interparlamentariska församlingar som deltar i via de särskilt utsedda internationella riksdagsdelega- tionerna. har riksdagsförvaltningen under riksdagsdirektörens ledning deltagit i det s.k. tillsammans med representanter från par- lamenten i , , , och samt delta- gare från och . Projektet syftade till att från en gemensam webbplats utbyta elektronisk EU-information mellan de nationella parlamenten i EU:s medlemsländer. har utskott och utbildats i användningen av IPEX. Projektet avslutades formellt vid talmansmötet i när webbplatsen lanserades. Sedan IPEX togs i bruk har 550 EU- dokument registrerats i IPEX-databasen. Uppdraget från talmansmötet i var därmed slutfört. representant vid EU:s institutioner rapporterar skriftligen och muntligen till EU-samordningsfunktionen. avlämnades 21 skrift- liga rapporter som publicerades på intranät. Bland viktigare internationella konferenser som varit värd för kan nämnas en interparlamentarisk om infrastruk- tur för rumslig information i , det s.k. Inspiredirektivet. Konferensen hölls i . var värd för den sjunde arktiska parlamentarikerkonferensen, som ägde rum i . Vidare har ett Europarådsutskottsmöte om våld mot barn ägt rum i , liksom ett annat Europarådsmöte angående kvinnorelaterat våld. och arkivet deltog bl.a. i den årliga Eurovoc- konferensen i och i International () konferens i . arkiv arrangerade ett nordiskt parlamentsarkivariemöte på te- mat digital långtidslagring. Den internationella verksamheten har involverat ett avsevärt antal ledamöter och tjänstemän och varit ett viktigt inslag i riksdags- arbetet. Många av de internationella åtagandena ryms inom arbetet i de inter- parlamentariska församlingarna, i första hand i och i Europa- rådets och i OSSE40:s parlamentariska församlingar. Efter riksdagsvalet har nya delegationer valts av kammaren. Den svenska delegationen till är den största med 20 ordinarie ledamöter och lika många suppleanter. Europarådsdelegationen består av 6 ledamöter och 39 IPEX, . RESULTATREDOVISNING 2006/07:RS2 lika många suppleanter medan OSSE-delegationen består av 8 ledamöter och lika många suppleanter. Härtill kommer bl.a. delegationer till Interparlamen- tariska unionen (IPU), Natos parlamentariska församling och (), vilka utses genom beslut av riksdagsstyrelsen. har internationella kansli aktivt medverkat till en översyn av hur deltagande i IPU:s verksamhet ska vara organiserad. Samman- lagt har ett 100-tal riksdagsledamöter utsetts för att uppfylla inter- nationella åtaganden gentemot dessa organisationer. har flera svenska ledamöter också innehaft viktiga poster eller specialuppdrag som krävt extra insatser såväl av dem själva som av riksdagsförvaltningen. Till de mest betydelsefulla uppdragen räknas presidentskapet i parlamentariska församling som innehas av (). som gått har också ett flertal utskottsresor arrangerats till olika delar av världen, i studiesyfte. Ledamöternas enskilda internationella enga- gemang täcker ett brett spektrum. Flera nätverk finns i med interna- tionell anknytning. internationella kansli har medverkat vid pla- nering och genomförande av besök och konferenser även i sådana samman- hang. Antalet bilaterala vänskapsföreningar ökar. finns i parlamentariska vänskapsgrupper för kontakter med ett 20-tal parlament. Sammanfattningsvis har de internationella åtagandena inneburit ett stort engagemang och en stor arbetsinsats för berörda riksdagsledamöter och tjänstemän. Detta kommer på olika sätt och dess arbete till godo och ger ledamöter en möjlighet att få ett större inflytande på den internationella debatten i viktiga frågor. Förvaltningens stöd till talmännen och de svenska delegationerna har säkerställts och utvecklats bl.a. genom utökat informationsutbyte och samverkan mellan delegationerna. Planerade demokratibefrämjande aktiviteter har utförts enligt plan. Mot bakgrund av ovanstående redovisning kan konstateras att målet för verksamhetsgrenen Internationell verksamhet i allt väsentligt har uppfyllts. Nedan följer en redovisning av årets anslagsförbrukning samt utgående anslagssparande på respektive anslag. 2006/07:RS2 RESULTATREDOVISNING Tabell: Anslagsförbrukning () Anslag under utgiftsområde 1 90:2 ledamöter och partier 90:6 Stöd till politiska partier Tabell: Utgående anslagssparande per () Anslag under utgiftsområde 1 90:2 ledamöter och partier m.m. 90:6 Stöd till politiska partier Anslag 90:2 ledamöter och partier m.m. Anslaget för ledamöter och partier m.m. lämnade ett anslags- sparande på ca . Det totala anslagsutfallet uppgick till ca vilket motsvarar en ökning med ca . Ökningen av anslagsutfallet jämfört med beror till största delen på öka- de utgifter med anledning av att det varit ett valår. Ökningen utgörs i huvud- sak av stödet till partigrupperna, arvoden och pensioner inklusive inkomstga- rantier samt ny teknisk utrustning till ledamöter och partikanslier. Anslaget består av två anslagsposter (AP), Övriga förvaltningskostnader (AP 1) och fastighetskostnader (AP 2). Övriga förvaltningskostnader lämnade 2006 ett anslagssparande på ca . fastighetskostnader lämnade även den ett an- slagssparande 2006. Anslagssparandet uppgick till ca . I anslagssparandet för fastighetskostnader är ca hänförbara till anslagssparande. Anslagssparandet har Riksdagsstyrelsen tidigare fattat beslut om. Av beslutet framgår att riksdags- förvaltningen får disponera detta anslagssparande för planerade åtgärder 2007 avseende det s.k. tätskärmsprojektet och arbete med norra del. Ökningen på anslaget 90:3 förvaltningskostnader beror bl.a. på ökade utgifter för löner, IT, bevakning, produktion av riksdagstryck samt räntor och amorteringar. RESULTATREDOVISNING 2006/07:RS2 Anslag 90:6 Stöd till politiska partier Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd dels som partistöd, dels som kanslistöd. disponerar anslaget och ansvarar för att stödet betalas ut till de politiska partierna. förfogar över anläggningstillgångar som betingar stora ekonomiska värden och som oftast är av strategisk betydelse i verksamheten. Anläggningar, både materiella och immateriella, som klassificeras som pågå- ende arbete i redovisningen anslagsavräknas inte utan finansieras via riks- dagsförvaltningens räntekonto till dess att anläggningen tas i bruk. I samband med att anläggningen tas i bruk upptas lån i Riksgälden. Värdet på de anlägg- ningar som klassificeras som pågående arbete har minskat från ca till ca . Orsaken är framför allt att arbetet på med det s.k. tätskärmsprojektet färdigställts . De lån som tagits upp med anledning av den nya lagen om eko- nomiadministrativa bestämmelser m.m. för myndigheter har lösts . ökade upplåningen i Riksgälden för investeringar i anläggnings- tillgångar med ca . Värdet på riksdagsförvaltningens lån uppgick till sammanlagt ca varav ca avsåg lån i byggnader och mark och ca avsåg lån till övriga anläggningstillgångar m.m. Lag med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för myndigheter41 Riksdagsstyrelsen har beslutat om en ny lag avseende eko- nomiadministrativa bestämmelser m.m. för myndigheter. Lagen innehåller bestämmelser om bl.a. anslag och inkomsttitlar, kapitalförsörjning, redovisning och revision. Lagen träder i kraft . I lagen finns bl.a. förändringar avseende finansieringen av de anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet ska med vissa undantag finansieras med lån i Riksgälden. Anläggningstillgångar som inte används i myndighetens verk- samhet ska finansieras med anslag. För riksdagsförvaltningen innebär detta sammanfattningsvis att investeringar i byggnader och markanläggningar som har en direkt koppling till verksamhet lånefinansieras. 41 Lag (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltning- en, ombudsmän och . 2006/07:RS2 RESULTATREDOVISNING görs dock för investeringar som huvudsakligen syftar till att bevara riksbygg- naderna på , vilka anslagsfinansieras. Som en konsekvens av den nya lagen ska de lån som tagits upp avseende det s.k. tätskärmsprojektet samt de lån som upptagits för att finansiera vissa fastighetsprojekt lösas 2007. Totalt uppgår behovet av anslagsmedel för lösen av lån till ca . har beslutat om en extra höjning av anslag 90:3 Riksda- gens förvaltningskostnader på . Utöver denna extra anslags- höjning finns behov av ytterligare som kommer att finansie- ras genom ianspråktagande av anslagssparande . uppgift är att skapa goda förutsättningar för att riks- dagen ska kunna uppfylla sina konstitutionella och demokratiska uppgifter samt sina internationella åtaganden. omfattar följande organisatoriska enheter: bistår riksdagsdirektören och talmännen i deras arbete. Kammarkansliet (KK) svarar för planering och genomförande av arbetet i kammaren och samordning av EU-arbetet samt utredningshjälp till ledamöter och partikanslier. internationella kansli (RIK) svarar för internationel- la kontakter och biträder talmannen och de vice talmännen i deras internatio- nella engagemang. Utskottens och EU-nämndens kanslier biträder ledamöterna i deras arbete i utskotten och . Administrativa kontoret (AK) svarar för administrativa frågor, såsom perso- nal, ekonomi, administrativt ledamotsstöd, juridik, intern service och IT-stöd samt även för fastighetsförvaltning och bevakning av byggnader. Kansliet för informations- och kunskapsförsörjning (KIK) svarar för information och faktaunderlag om , arbete och EU samt ansvarar för riksdagstrycket och tryckning av andra dokument. lades lag- och bostadsutskotten ned och ett nytt utskott, civilut- skottet, bildades. Som ett led i genomförandet av förslag om stöd till utskottens kanslier med inriktning mot forsknings- och framtids- frågor har () tillförts två tjänster. En ny tjänst som enhetschef för har tillsatts. RESULTATREDOVISNING 2006/07:RS2 Ett antal mindre organisationsförändringar har skett , bl.a. ge- nom att avdelningsbegreppet har tagits bort. Enheterna som tidigare ingick i avdelningen för intern service finns nu direkt under administrative direktören. Den översyn av IT-enheternas verksamhet som påbörjades har pågått och kommer att slutföras . Riksdagsdirektörens EU-beredning har lagts ned. Siffrorna anger antalet anställda42, 656 personer den 31/12 2006, varav 379 kvinnor och 277 män. 42 AK: Ekonomienheten 9, enheten för adm. ledamotsservice 14, juridiska enheten 7, perso- nalenheten 12, intendenturenheten 13, bevakningsenheten 40, fastighetsenheten 26, lokal- vårdsenheten 44, serviceenheten 32, enheten för IT-service 15, enheten för IT-utveckling 18, enheten för system och kommunikation 16, teknikenheten 19. KK: 8, protokollskansliet 29, 45. KIK: 25, informationsenheten 45, (inkl. arkivet) 46, EU-upplysningen 12, tidningen 14. 2006/07:RS2 RESULTATREDOVISNING Antalet anställda personer med tillsvidareanställning, eller vikariat, var 656 vid utgången av mot 646 vid utgången av 2005. Antalet anställda har således ökat med tio personer. Antalet årsarbetskrafter43 är dock oförändrat och uppgick till 582 personer. Tabell: Antalet anställda fördelat på organisatorisk enhet och kön riat, kammarkansliet, RIK Kansliet för information och kunskaps- Andelen kvinnor av de anställda vid utgången av 2006 motsvarar av de anställda. Denna könsfördelning är oförändrad jämfört med föregående år. Andelen kvinnor är lägst inom administrativa kontoret (). Tabell: Antalet anställda fördelat på ålder och kön Medelåldern för de anställda är , för kvinnor respektive för män. En dryg sjättedel () av de anställda är . En tredjedel () av de anställda är . Bland de anställda i åldersintervallet 45 är könsfördelningen jämn, . Personer som är eller äldre utgör liksom föregående år av de anställda, och av dessa är eller äldre. 43 har förvaltningen bytt löne-och PA-system. Det är troligt att det gamla sy- stemet gav ett något för högt värde när det gäller årsarbetskrafter. Värdena är därför inte helt jämförbara. RESULTATREDOVISNING 2006/07:RS2 Tabell: Anställningstid fördelad på kvinnor och män Medelanställningstiden i riksdagsförvaltningen har ökat från förgående års till och är i stort sett den samma för kvinnor respektive män. Personalomsättningen har ökat något och var . Jämförel- sevis var personalomsättningen 2005, 2004 och 2003. Totalt slutade 60 personer (48 personer 2005 och 34 personer 2004) sin an- ställning, varav 18 personer (10 personer 2005 och 13 personer 2004) gick i pension. Tabell: Antalet chefer44 fördelat på organisatorisk enhet och kön riat, kammarkansliet, RIK Kansliet för information och kunskaps- Andelen kvinnliga chefer inom riksdagsförvaltningen är . 44 Enhetschef eller högre chef med personalansvar. 2006/07:RS2 RESULTATREDOVISNING Tabell: Antalet chefer fördelat på ålder och kön Medelåldern för chefer i riksdagsförvaltningen är och över hälften () är eller äldre. För att bl.a. säkerställa tillgången på goda chefer kommer ett nytt chefsförsörjningsprogram för potentiella ledare inom förvaltningen att utarbetas. Den totala sjukfrånvaron i procent av tillgänglig arbetstid har minskat . Antalet personer med sjukfrånvaro har ökat medan antalet individer med långtidsfrånvaro fortsatt att minska. Sjukfrånvaron för åldersgruppen eller äldre i % av tillgänglig arbetstid har minskat från till . I gruppen långtidssjukskrivna dominerar kvinnorna fortfarande. Besvär från nacke/axlar/rygg har ökat i omfattning och är mer uttalade bland kvinnor än män. Ett aktivt rehabiliteringsarbete för sjukskrivna bedrivs i nära samarbete med berörd ansvarig chef, företagshäl- sovården och . kommer mer detaljerad statistik att tas fram för att möjliggöra fler analyser. Tabell: Avser sjukfrånvaron 2006 Total sjukfrånvaro i % av tillgänglig arbetstid Antal individer med sjukfrånvaro Långtidssjukfrånvaro () i förhållande till total sjukfrånvaro i % Långtidssjukfrånvaro () i förhållande till tillgänglig tid i % Antal individer med långtidssjukfrånvaro Kvinnors sjukfrånvaro i % av tillgänglig arbetstid Antal kvinnor med sjukfrånvaro 45 Antalet årsarbetare är inte jämförbart med antalet årsarbetskrafter bl.a. på grund av att sjuk- och föräldraledigheter inte är avräknade vid beräkningen av antalet årsarbetare. Mäns sjukfrånvaro i % av tillgänglig arbetstid Antal män med sjukfrånvaro Sjukfrånvaro för åldersgruppen 29 eller yngre i % av Antal årsarbetare i åldersgruppen Antal individer i åldersgruppen med Sjukfrånvaro för åldersgruppen i % av tillgänglig Antal årsarbetare i åldersgruppen Antal individer i åldersgruppen med sjukfrånvaro Sjukfrånvaro för åldersgruppen eller äldre i % av Antal årsarbetare i åldersgruppen eller äldre Antal individer i åldersgruppen eller äldre med sjuk- I syfte att säkerställa att kompetens finns för att nå verksamhetens mål har ett stort antal åtgärder genomförts . Åtgärderna redovisas nedan. Yrkesgrupperna inom riksdagsförvaltningen är många och kompetensprofi- lerna skiftar inom organisationen. Centralt anordnas förvaltningsgemensam- ma kompetensutvecklingsåtgärder bl.a. i form av introduktions-, språk- och chefsutbildningar. Den kompetensutveckling som sker på enhets- och kansli- nivå avspeglar verksamhetens olika inriktningar. har satsningen på kompetensutveckling för personalen skett i ungefär samma omfattning . Medarbetare inom förvaltningen har deltagit i seminarier och olika nät- verk. Enheter och kanslier har gjort studieresor och studiebesök, främst till andra europeiska parlament. Utöver detta har språkutbildningar i engelska och franska, utbildning i projektarbete och förvaltningskunskap tillhandahållits.