frsrdg · GU04NR1 · 2007-03-16 00:00:00 — Som en följd av detta möte inledde ett samarbete med Huset Mandag kring deras initiativ Co-existence of civilizations som syftar till att starta en dialog om vad som krävs för att stärka samexistensen mellan nationer, kulturer, religioner etc. Nordiska ministerrådets ämbetsmannakommitté för social- och hälsofrågor (ÄK-S) presenterade 2006 ett utkast till en nordisk handlingsplan för bättre hälsa och livskvalitet genom mat och fysisk aktivitet (rekommendation nr 15/2006). Medborgar- och konsumentutskottet ansåg tillsammans med välfärdsutskottet i ett gemensamt betänkande att det var ett väl genomarbetat dokument som tog sikte på åtgärder inom en rad viktiga områden. Utskotten ställde sig bakom handlingsplanens ambitiösa mål med de prioriteringar och insatser som ansågs viktiga, och man var också positiv till att handlingsplanen lagt stort fokus på vikten av att nå barn och unga i arbetet för en bättre hälsa och livskvalitet. Medborgar- och konsumentutskottet kommer fortsatt att arbeta med frågor som rör organiserad brottslighet och människohandel. Den gemensamma kampanjen med om familjevåld fortsätter, bl.a. i form av ett seminarium i samband med rådets januarimöten . Andra ämnen som behandlas är jämställdhetsfrågor, mänskliga rättigheter, etisk konsumtion samt demokratifrågor. miljö- och naturresursutskott ansvarar för ärenden som rör miljö och skogsbruk, fiske, hållbar utveckling samt energi. Den nordiska miljöskyddskonventionen anger att de nordiska länderna skall informera varandra om beslut som kan medföra gränsöverskridande miljöpåverkan. Det nordiska samarbetet bygger på principen om största gemensamma nämnare, det land som har högsta ambitionen för miljöarbetet används som måttstock i avsikt att få genomslag för nordisk miljöpolitik internationellt och särskilt i EU. Svenska medlemmar i utskottet var fram till valet (), (), () och (). Vid den 58:e sessionen utsågs (), () samt () till medlemmar av utskottet. Miljö- och naturresursutskottet har främst arbetat med frågor om miljön i nordområdena och , klimatfrågan, alternativa drivmedel och energipolitiken. Miljön i nordområdena och Den socialdemokratiska gruppen väckte ett medlemsförslag om att skulle utarbeta en egen nordområdesstrategi med utgångspunkt i att de nordliga områdenas unika områden med orörd miljö, , och , står inför stora miljöhot. Utskottet ställde sig bakom intentionerna i medlemsförslaget och pekade på att klimatförändringen leder till större aktivitet i området. Mot bakgrund av detta och den verksamhet som inleds inom ramen för Nordiska ministerrådets Arktiska program och Rysslandsprogram beslöt utskottet att väcka ett utskottsförslag som supplement till de redan beslutade insatserna. Rådet antog i enlighet med förslaget en rekommendation (nr 7/2006) till de nordiska ländernas regeringar att arbeta för att de arktiska frågorna får tydligt fokus i EU:s fortsatta politik och strategi för den nordliga dimensionen, att arbeta för att under det nordiska ordförandeskapet 20072012 utarbetar förslag till gemensamma minimistandarder för miljökrav för offshore-verksamhet och sjötransporter i det arktiska havsområdet samt att enas om att det före utgången av 2006 beslutas om etablering av ett permanent sekretariat för , åtminstone under det nordiska ordförandeskapet. Ett arktiskt sekretariat är nu under etablering i . Mittengruppen väckte på åländskt initiativ ett medlemsförslag om totalförbud och kontrollsystem för utsläpp av toalettavfall i med hänvisning till Marpol-73/78-konventionen som förbjuder utsläpp av toalettavfall från fartyg i med undantag för om avfallsvattnet först behandlas ombord eller utsläppen sker mer än från land. I förslaget anförs att detta är otillräckligt med hänsyn till övergödningen. Vidare anförs i förslaget att det bör finnas ett kontrollsystem som säkrar att alla stora fartyg lämnar sitt avfall i hamn. Medlemsförslaget sändes ut på remiss i de nordiska länderna. Helcom, och regeringar upplyste om att ett utredningsarbete igångsatts för att kartlägga fartygsutsläppen och deras effekt på miljön i . Utskottet uttalade i sin behandling av förslaget uppskattning för detta men pekade på att det åläggs hushåll och företag att investera i reningsanläggningar för att förbättra miljö och att det därför är orimligt om den kommersiella fartygstrafiken inte avkrävs åtgärder. Rådet antog en framställan till de nordiska ländernas regeringar (framställning nr 10/2006) att inom ramen för Helcomsamarbetet utreda möjligheterna att ställa strängare krav på större passagerar- och lastfartyg, att verka för att genomföra regionalt eller generellt förbud inom en rimlig tidsfrist, att tills bindande regler kan genomföras verka för att rederier med fartyg som har stora utsläpp av toalettavfall, genom avtal, förmås samla upp avfallet och tömma det i hamnar med passande faciliteter samt att verka för att existerande hamnkontrollssystem utvecklas för att säkra att fartyg i också i praktiken levererar avfallet i hamnarna. är representerat i den arbetsgrupp om övergödning i under (BSPC) som kommer att lämna sin slutrapport vid den 17:e parlamentariska i . På svenskt initiativ väckte den socialdemokratiska gruppen i ett medlemsförslag om gemensam nordisk marknad för alternativa drivmedel. Mittengruppen väckte ett medlemsförslag om ett nordiskt miljöbilsavtal. Miljö- och naturresursutskottet valde att behandla de båda förslagen tillsammans och väckte ett utskottsförslag om nordiskt samarbete om biobränslen i trafiken. Utskottet underströk i sitt förslag betydelsen av att de nordiska länderna utvecklar miljövänliga och koldioxidneutrala alternativ till fossila drivmedel i transportsektorn. De nordiska länderna uppmanas att leva upp till EU:s direktiv /30/EF om att främja användningen av biobränslen eller liknande samt att rambetingelserna för produktion, distribution och konsumtion tillrättaläggs så att det blir ett reellt alternativ för konsumenterna. Utskottet pekade vidare på vikten av att undvika att nya gränshinder uppstår för fordon med biobränsle; det bör därför vara möjligt att tanka dessa på tvärs över gränserna. Miljö- och naturresursutskottet efterfrågade en ambitiös nordisk målsättningsdebatt på området och pekade på den nordiska nyttan med att går i första ledet när det gäller användning av biobränsle och agerar motor i ett bredare regionalt och europeiskt samarbete. Rådet antog en rekommendation (rekommendation nr 21/2006) till , , och regeringar att utarbeta en nordisk vision och strategi för transportsektorns drivmedelsförsörjning fram , att samarbeta om en ökande och balanserad användning av biobränsle i de nordiska länderna, dels genom aktiv påverkan på EU:s lagstiftning, dels genom erfarenhetsutväxling samt att motverka att nya gränshinder uppstår genom samarbete om standarder och distributionsnormer för biobränslen. EU:s kemikaliedirektiv, Reach Med anledning av att substitutionsprincipen (att de mest hälsofarliga ämnena inte kan godkännas om det finns ett ofarligt eller mindre farligt alternativ) försvagades vid behandling av förslaget om EU:s kemikaliedirektiv, Reach, antog rådet framställning nr 6/2006 till regeringarna i , och om stärkande av substitutionsprincipen i Reach med innehållet att länderna var för sig och tillsammans bör arbeta för att stärka substitutionsprincipen som antagits av med sikte på ett snart antagande av Reach som en målsättning för att främja miljö, hälsa och konsumentinflytande vid användningen av kemikalier. avskrevs den rekommendation nr 9/2005 som rådet antagit om stärkande och antagning av Reach. Miljö- och naturresursutskottet har följt frågan om klimatförändringen. Den socialdemokratiska gruppen väckte ett medlemsförslag om gemensam tvärsektoriell forskning om en bred och hållbar samhällsplanering för att klara klimatförändringarna. Mot bakgrund av förslaget antog framställning nr 1/2006, där man rekommenderade att fasthålla och förstärka sin insats på nordiskt plan och i relevanta internationella forum för att minska och motverka klimatförändringar som skapats av människan, att arrangera en konferens för att belysa samnordiska möjligheter till forsknings- och utvecklingsinitiativ för att förbättra den fysiska planeringens anpassning till kommande klimatförändringar samt att utreda behovet av ett nordiskt samarbete om revidering av föreskrifter och normer för byggande mot bakgrund av förväntade klimatförhållanden . Utskottet mötte under sessionen traditionsenligt de nordiska miljöministrarna, och ämnen som diskuterades vid detta möte var klimatfrågan och energipolitiken. Samarbete med Baltiska församlingens miljöutskott Miljö- och naturresursutskottet har ett nära samarbete med Baltiska församlingens miljöutskott i frågor av gemensamt intresse. undertecknade de båda organisationernas miljöutskott ett Memorandum of Understanding som omfattar samarbete inom områdena hållbar och säker energiförsörjning ur ett europeiskt perspektiv och åtgärder för att komma till rätta med övergödningen i . natur- och miljöpris utdelas . Priset som är på har instiftats för att öka kunskapen om natur- och miljöarbetet i . Tema för natur- och miljöpris var klimatförändring och klimatanpassning, priset tilldelades den färöiske professorn . Pristagaren presenterade sin forskning om klimatförändringen för utskottet i samband med den 58:e sessionen. framhöll att kostnaderna för att inte agera nu kommer att bli mycket stora. Vidare underströk han att de åtgärder vi vidtar inte kommer att ge effekt , eftersom klimatförändringen nu har nått så långt att bromssträckan är ; någon tillbakagång är inte längre möjlig utan det handlar i stället om att minska effekterna av klimatförändringen. Miljö- och naturresursutskottet kommer att särskilt arbeta med frågan om övergödningen i , bärkraftig och säker energi, radioaktivt avfall samt illegalt fiske. Ett medlemsförslag som väckts om en gemensam nordisk rovdjursförvaltning kommer också att behandlas av utskottet. näringsutskott ansvarar för ärenden som rör villkor för ekonomi och produktion, näring/industri, inre marknad, handel, fri rörlighet, borttagande av gränshinder, regioner och strukturstöd, sysselsättning och arbetsmarknad, arbetsmiljö, infrastruktur, transport och kommunikation samt IT. Energipolitiska frågor behandlas av miljö- och naturresursutskottet. Svenska medlemmar i utskottet var fram till valet (), (), () och (). Vid den 58:e sessionen utsågs (), (), () och () till medlemmar av utskottet. näringsutskott har särskilt fokuserat på arbetet med som en global vinnarregion. Fokus på som en global vinnarregion Om vi inte blir medvetna om grunderna till att är en framgångsrik region och om vi försummar att utveckla styrkan och möjligheterna i den nordiska konkurrensmodellen riskerar vi att äventyra vår framtid i stället för att vinna den så sammanfattar 27 ledande nordiska opinionsbildare som intervjuats i debattskriften som global vinnarregion i den nordiska konkurrensmodellens spår sin syn på de nordiska ländernas möjligheter i framtidens globala ekonomi. publicerades i samband med 57:e session . har fokuserat sitt arbete med som en global vinnarregion. Den arbetsgrupp som utskottet tillsatt arbetade snabbt fram ett förslag till hur arbetet med som en global vinnarregion kunde fortsätta och presenterade en rad initiativ för att använda sig av de nordiska konkurrensfördelarna, t.ex. inom områdena forskning, miljöskydd och export av den nordiska välfärdsmodellen. Med anledning av att frågan berör samtliga utskotts arbetsområden tog näringsutskottet initiativ till att en tvärfacklig arbetsgrupp tillsattes som jobbade vidare med frågan. Arbetsgruppen tog initiativ till ett projektseminarium och verkade för att budgetmedel skulle avsättas för uppföljning av rapporten. har därefter anslagit till uppföljning av rapporten i budgeten för . Temat för debatten mellan de nordiska statsministrarna och de nationella oppositionsledarna under den 58:e sessionen var som en global vinnarregion, debatten finns skildrad i avsnittet om 58:e session. Efter sessionen har presidiet tillsatt en ny tvärfacklig arbetsgrupp som skall arbeta vidare med frågan och de inspel som kom under sessionen. kommer att äga rum . har färdigbehandlat det medlemsförslag som väckts av den vänstersocialistiska gröna gruppen om koordinerad nordisk arbetsmarknadsinformation i de baltiska länderna och . Förslaget ledde till en framställning nr 3/2006 till att snabbt göra en utvärdering av behovet av en gemensam och/eller koordinerad informationsinsats om den nordiska arbetsmarknaden i , , och från . Vidare antogs en framställan till de nordiska ländernas regeringar (framställning nr 4/2006) att som en del av samarbetet på arbetsmarknadsområdet, i nära samarbete med länderna, genomföra en koordinerad nordisk kriminalpreventiv insats för att bekämpa organisering av illegal arbetskraft från de baltiska länderna och . Rekommendationerna avskrevs redan vid den 58:e sessionen då näringsutskottet inte ansåg det realistiskt att upprätthålla dem efter att meddelat att man anser att det arbete som redan görs på området både bilateralt och inom ramen för EU-samarbetet är tillräckligt och att man inte ser någon anledning till ytterligare insatser. Den konservativa gruppen i väckte ett förslag om en komparativ studie av åtgärder för att främja entreprenörskap och nyföretagande. ställde sig bakom förslaget bl.a. mot bakgrund av att någon sådan studie inte gjorts tidigare, även om det finns en rad nationella och internationella studier på området. Utskottet hänvisade särskilt till att en sådan studie kan peka på vad de nordiska länderna kan lära av varandra och ses som en naturlig uppföljning av rådets rekommendation nr 38/2001, om en stadga för små innovativa företag, entreprenörer och uppfinnare. Vidare har en sådan studie betydelse för arbetet med som en global vinnarregion. Rådet antog mot bakgrund av utskottets betänkande rekommendation nr 26/2006 till att genomföra en komparativ studie av vilka åtgärder de nordiska länderna har genomfört för att underlätta för entreprenörskap och nyföretagande. har diskuterat den fortsatta uppföljningen av arbetet med att undanröja gränshinder. Mot bakgrund av ett medlemsförslag väckt av den norske medlemmen . Nistad om ett snabbare arbete med att undandröja gränshinder, särskilt för små och medelstora företag som till stor del har som hemmamarknad, beslöt näringsutskottet att ställa sig bakom intentionerna i förslaget. Rådet antog en rekommendation till de nordiska ländernas regeringar (rekommendation nr 12/2006), att samarbeta om att främja de pådrivarordningar som föreslås av det norska ordförandeskapet så att dessa får största möjliga juridiska kompetens och verkan. Vidare antogs en rekommendation till (rekommendation nr 13/2006) att se till att framtida åtgärder för att undanröja gränshinder följs upp med konkreta tidsfrister. Möte med de nationella parlamentens näringsutskott I samband med samlade utskottsmöten i mötte rådets näringsutskott representanter för de nationella parlamentens näringsutskott. I mötet deltog representanter från , , , och . Från näringsutskott deltog och . Frågorna om globalisering och outsourcing samt avlägsnande av gränshinder lyftes fram av näringsutskott. Från de nationella parlamentsutskottens sida lyftes frågor om bl.a. regionala riskkapitalfonder och samnordiska kompetenscenter på arbetsmarknadsområdet fram, energifrågan aktualiserades från finsk sida. Bred enighet fanns om att näringsutskottets arbete med som en global vinnarregion hade stor relevans och att det fanns intresse av att dryfta problemställningen i en nordisk krets även framöver. har även nära följt verksamheten vid Nordiskt Innovationscenter, den nordiska institution som verkar inom utskottets område. kommer att fortsätta arbeta med frågor som knyter an till som en global vinnarregion, bl.a. innovationer och miljöteknologi. utövar den parlamentariska kontrollen över verksamhet som finansieras över Nordiska ministerrådets budget inklusive de nordiska institutionerna och svarar för kontrollverksamheten av det nordiska samarbete som plenarförsamlingen beslutar om samt ärenden angående tolkning av , andra avtal om nordiskt samarbete och rådets arbetsordning. Medlem av presidiet kan inte ingå i . Svenska medlemmar i kommittén har varit (), (), ordförande och Skånberg (kd). Vid den 58:e sessionen utsågs () samt () till medlemmar av . beslöt kommittén att förändra arbetsrytm och arbetsform för att stärka och öka relevansen i sitt arbete och för att bättre förankra sitt arbete i den egna organisationen. Kommittén har beslutat att tillämpa större flexibilitet vad gäller tidsperspektiv och verksamhetsbudget när olika granskningsuppgifter skall genomföras. En granskningsuppgift skall kunna pågå för att stärka kvaliteten och relevansen i uppdraget och för att förbättra den politiska uppföljningen. Detta innebär att en granskningsrapport inte nödvändigtvis kommer att presenteras eftersom ett granskningsprojekt kan pågå . Däremot kommer kommittén att framlägga en verksamhetsrapport för plenarförsamlingen. Själva arbetsformerna har också förändrats. Kommittén kommer inte bara att använda externa utredare utan i högre grad ta en aktiv roll genom att besöka nordiska institutioner och informera sig om nordiska projekt av olika slag och på så sätt skapa sig en uppfattning om behovet av ytterligare granskning. Kommittén avser att fokusera sitt arbete på en given sektor eller ett givet politikområde för att ordentligt kunna avgöra om en större extern utredning behövs. Kommittén önskar också i högre grad samarbeta med rådets utskott, delegationer och partigrupper vid val av granskningsområden. har särskilt granskat det nordiska samarbetet i Västnorden. Utgångspunkt för granskningen har varit en rapport, i det nordiska samarbetet, som utarbetats av en arbetsgrupp tillsatt av de nordiska samarbetsministrarna har träffat representanter för Nordjobb, Hallo , , (Nordisk Atlanterhavssamarbeid), Nordplus Språk, Nordiskt vulkanologiskt institut och Hus alla aktörer i det västnordiska samarbetet på för information om eventuella problem i samarbetet. Ett särskilt möte hölls även med den nordiska samarbetsministern på , . Det generella intrycket från mötena var mycket positivt. Aktörerna var mycket nöjda med samarbetet och ansåg att de nordiska medel som avsatts för samarbetet användes på ett bra sätt. Några särskilda hinder för att fullt ut kunna delta i det nordiska samarbetet framfördes inte. fann inte skäl att igångsätta en särskild granskning av Västnordensamarbetet. har beslutat att särskilt granska de nordiska informationskontoren och deras roll i närområden. Bakgrunden är främst de genomgripande förändringar som ägt rum i de baltiska länderna. De nordiska ländernas relationer till de baltiska länderna har förändrats; efter EU-inträdet är de baltiska länderna likvärdiga samarbetspartner. De nordiska kontoren i och har varit centrala instrument i närområdessamarbetet. Att belysa hur utvecklingen har påverkat informationskontorens verksamhet och roll i detta samarbete är av stort intresse. Kommittén avser att tillsätta en särskild extern utredare för detta uppdrag. 9 Det parlamentariska Östersjösamarbetet I norra finns ett antal samarbetsorgan utöver och . Östersjöstaterna samarbetar i Östersjöstaternas råd () med vilket har ett aktivt samarbete. Det parlamentariska Östersjösamarbetet äger rum inom ramen för den parlamentariska (BSPC) i vars ledning är representerat. Medlem i den permanenta parlamentariska kommittén är riksdagsledamot (). Det parlamentariska Östersjösamarbetet syftar till att främja den parlamentariska dialogen i samt att påverka regeringarna i utvecklingen av Östersjösamarbetet. På finns en förhoppning om att visionen om ett gränslöst också skall omfatta . Arbetet för att få klassificerat som ett särskilt känsligt havsområde har pågått i samarbete mellan , den parlamentariska och . Den parlamentariska arrangerades och möts en gång . Till konferensen inbjuds elva nationella parlament, elva regionala parlament och fem internationella organisationer samt ett stort antal frivilliga organisationer. Konferensen behandlar viktiga problemställningar i , som miljöfrågor och sjösäkerhet, och bidrar till ett ökat informationsutbyte och kontaktnätsbyggande mellan parlamentariker från . Samarbetet är också ett viktigt instrument i samarbetet med . utser för varje mandatperiod en delegation bestående av fem ledamöter och enligt fördelningen 3 för alliansen och 2 för oppositionen. De fem ledamöterna utses inför varje konferens av partigrupperna. Den permanenta kommittén är konferensens fasta politiska organ och består av tio parlamentariker: från 2, 1, 1, 2, 1, 2 och från konferensens värdland 1. Kommittén möts ca . Kommitténs mandat är att förbereda den årliga i samarbete med värdlandet och att följa upp den parlamentariska resolutioner. I detta arbete har kommittén ett nära och gott samarbete med . Vid konferensen i beslöts att kommitténs mandat skulle utvidgas så att man även mellan sessioner kan aktualisera frågor av betydelse för . Den utvidgade permanenta kommittén Vid konferensen i beslutades att ett nytt organ skulle inrättas, en utvidgad permanent kommitté med uppgift att delta i utarbetandet av ett årligt arbetsprogram, programmet för konferensen och att vid konferenserna utarbeta resolutionstexterna. Den utvidgade kommittén skall träffas och samtliga deltagande länders parlament skall vara representerade. Riksdagsledamot () är representant i den utvidgade kommittén. Ett första möte med den utvidgade permanenta kommittén hölls . På mötet lämnade det isländska ordförandeskapet en rapport för det pågående Östersjösamarbetet och vad som gjorts med anledning av konferensens resolutioner. Det beslöts att energi, miljö och sjösäkerhet var några av de frågor som skulle prioriteras . I samband med mötet hölls även ett rundabordssamtal med representanter för samtliga om den nordliga dimensionen, dvs. EU:s program för samarbete med norra och om riktlinjerna för detta samarbete. Vid utarbetade också den utvidgade kommittén konferensens resolution. Den 15:e parlamentariska ägde rum i . riksdag deltog med en delegation bestående av fem parlamentariker. Det övergripande temat för konferensen var Den nordliga dimensionen Oceaner och hav. Tre teman togs upp: samarbetet i , EU:s havspolitik inklusive oceaner och hav samt den nordliga dimensionen. Från deltog (), (), (), () och (). Därutöver deltog () som representant för . Önskan om ett nära samarbete mellan regerings- och parlamentarikersidan underströks av flera talare liksom behovet av en bättre samordning mellan organisationerna i regionen. En av huvudtalarna vid konferensen var ambassadör , som representant för ordförandelandet i . Han underströk det goda samarbetet mellan regerings- och parlamentarikersidan och behovet av samarbete kring miljöfrågorna i regionen. president, , betonade behovet av förankring och uppföljning av konferensresolutionen i respektive parlament och fick starkt stöd för detta av övriga medverkande. , ledare för den svenska delegationen, efterlyste snabba resultat, inte minst avseende problemen med övergödning. Det krävs stark politisk vilja för att värna miljön i och som ordförandeland har nu ett stort ansvar. Hon berörde även arbetslivets villkor i med anledning av regionens snabba tillväxt. Gasledningen mellan och var också föremål för diskussion på konferensen. De fem nordiska länderna var överens om att frågan borde nämnas i resolutionen. Den utvidgade permanenta kommittén lyckades finna en skrivning som alla kunde ställa sig bakom. Såväl regeringarna som Helcom skall iaktta stor öppenhet i frågan och ta hänsyn till internationella avtal på området när miljöaspekterna prövas. Under konferensens tredje session diskuterades den nordliga dimensionen.