frsrdg · GU04JO1 · 2007-01-01 00:00:00 — , som i detta sammanhang får anses ha representerat nämnden och ha varit överordnade, har i det aktuella uttalandet kommenterat massmediekontakter i kritiska ordalag. Han har inte varit tillräckligt tydlig utan formulerat sig så att det kunde ge intrycket att allmänt var förbjuden att tala med massmedier. handlande kan inte uppfattas på annat sätt än som en inskränkning av yttrande- och meddelarfrihet, för vilket inte kan und- gå kritik. Det som i övrigt har framförts i anmälan föranleder inte något uttalande el- ler någon annan åtgärd från min sida 2 006 /0 7:J O1 åtgärd att begära vissa uppgifter från en enskild förskola (Dnr 1566-2005) JO meddelade ett beslut med följande inne- håll. klagade, i en anmälan som kom in till JO , på att Försäk- ringskassan, försäkringskontoret , begärt ut uppgifter om ett barns närvaro från en kooperativ förskola. Han hänvisade därvid till en påminnel- se/förnyad begäran från av , i vilken anges att kassan, med stöd av 20 kap. 8 § lagen om allmän försäkring, har rätt att begära och få uppgifter från myndigheter, arbetsgivare eller någon annan. I skrivelsen anges vidare att den sekretess som kan gälla för uppgifterna även gäller hos kassan enligt 13 kap. 1 § sekretesslagen. gjorde i samman- hanget gällande att någon uppgiftsskyldighet inte finns för en enskild förskola samt att personal vid en enskild förskoleverksamhet inte omfattas av bestäm- melserna i sekretesslagen. anmodades att yttra sig över vad S.O. framfört i sin anmä- lan beträffande utformningen av brev av . I remissvaret anförde , länskontoret , genom länsdirektören , följande. har ingen annan uppfattning i ärendet än den som framförs av anmälaren. beklagar att brevet utformats på det sätt som skett. Brevet används normalt inte inom . Berörd handläg- gare är informerad om vilka möjligheter har att begära in uppgifter. yttrade sig över remissvaret. Enligt 20 kap. 8 § lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) är den som är försäkrad eller på annan grund har rätt till ersättning enligt denna lag skyl- dig att lämna de uppgifter som är av betydelse för tillämpningen av lagen. För bedömningen av rätten till ersättning som betalar ut enligt AFL får kassan vidare, enligt 20 kap. 8 § fjärde stycket AFL, göra förfrågan hos den försäkrade eller någon annan som kan antas kunna lämna nödvändiga uppgifter. Statliga och kommunala myndigheter samt arbetsgivare och försäkringsin- rättningar skall, enligt 20 kap. 9 § AFL, på begäran lämna domstol eller För- säkringskassan uppgift om namngiven person rörande förhållande, som är av betydelse för tillämpningen av lagen. 2 006 /0 7:J O1 har således rätt att göra förfrågningar hos vem som helst som kan antas lämna nödvändiga uppgifter för kassans utredning i ett ärende, även en enskild förskola. Däremot finns det inte någon allmän skyldighet för sådana subjekt att besvara förfrågningar från . Som framgår ovan är det endast den försäkrade, statliga och kommunala myndigheter, försäkringsinrättningar och arbetsgivare som är skyldiga att lämna upplys- ningar till kassan. Om ett privat rättssubjekt väljer att lämna ut begärda uppgifter omfattas inte dessa med automatik av sekretess. Bestämmelsen i 13 kap 1 § sekre- tesslagen (1980:100) om överföring av sekretess gäller enbart uppgifter mel- lan myndigheter. brev av har således givits en mycket olämplig utformning. Såvitt framgår av yttrande hit beror detta på att en tjänsteman vid har saknat tillräckliga kun- skaper om gällande regelverk. Detta är enligt min mening mycket otillfreds- ställande. har uppgett att berörd handläggare har fått in- formation om vilka möjligheter kassan har att begära in uppgifter. Jag utgår från att kassan har lämnat motsvarande information också till övriga handläg- gare för att undvika att liknande händelser inträffar på nytt. Med den kritik som ligger i det anförda avslutas ärendet. Fråga om skyldighet för kronofogdemyndighet att på begäran av gäldenären göra sammanställningar av uppgifter över utmätta belopp (Dnr 4861-2005) Med anledning av en anmälan mot i , Öre- brokontoret, meddelade JO ett beslut med föl- jande innehåll. klagade på att kronofogdemyndigheten hade vägrat att lämna ut viss information till honom. Han anförde därvid bl.a. följande. Han har skriftligen hos kronofogdemyndigheten begärt att få en sammanställning över de belopp som utmätts samt en sammanställning över hur utmätta belopp har fördelats avseende kostnader, ränta och betalning av kapitalskuld. Myndighe- ten har emellertid hävdat att den inte är skyldig att ge honom begärd informa- tion. framförde också synpunkter på att kronofogdemyndigheten och borgenärerna borde vara skyldiga att med automatik redovisa uppgifterna avseende vilka kostnader och vilken ränta som har utgått till och gäldenären. Anmälan remitterades till i för yttrande över vad J.E.A. hade anfört om hur myndigheten hade handlagt hans fram- 2 006 /0 7:J O1 ställningar om att få ut vissa uppgifter. I sitt remissvar anförde myndigheten, genom regionkronodirektören , i huvudsak följande (bifo- gade handlingar har här utelämnats). har förekommit för indrivning hos kronofogdemyndigheten . har myndigheten haft en omfattande kommunikation med J.E.A. i olika frågor rörande pågående indrivning mot honom. Han har även fått myndighetens beslut om utmätning av hans lön samt myndighetens beslut om avslag av begäran om skuldsanering prövad av dom- stol. I båda fallen har myndighetens beslut vunnit laga kraft. J.E.A har begärt sammanställning över utmätt belopp under de år han varit föremål för löneutmätning. Myndigheten har inte uppfyllt hans begäran, då myndigheten inte ansett sig skyldig att göra någon sammanställning. Vad som hänt i ärendet framgår av kommunikationen mellan handläggaren och J.E.A. hantering av mål om utmätning sker med hjälp av datastöd. Redovisning sker i . Datastödet ger möjlighet att ta fram uppgifter i inneliggande mål och mål som ännu inte gallrats. I varje mål redo- visas hur influtna belopp krediterats. Mål som gallrats finns på mikrochips. har ingen färdig sammanställning över vad som skett i de olika målen. Sådan sammanställning kan inte heller tas fram med hjälp av befintligt da- tasystem. Det kräver betydande arbetsinsats att tillmötesgå begäran. Myndigheten är jämlikt bestämmelse i 13 kap. 4 § utsökningsbalken skyl- dig att hålla fördelningssammanträde och underrätta gäldenären jämte övriga sakägare i vissa fall om hur fördelning av utmätta medel skett mellan ford- ringsägarna i aktuella mål. Enligt gällande praxis hålls inte fördelningssam- manträde under pågående löneutmätning. Sakägarna underrättas inte heller om hur medlen fördelats mellan utmätningsborgenärerna vid varje utbetal- ningstillfälle. Vad som utfallit på respektive mål kan däremot tas fram med hjälp av datastöd. I samband med ändring av beslut om löneutmätning eller att ny utmät- ningsborgenär har tillkommit underrättas gäldenären om detta genom änd- rings- eller tilläggsbeslut för att han ska få kännedom om mellan vilka ford- ringsägare medlen ska fördelas. Genom särskild upplysningsblankett informeras även gäldenären om hur dels beslutet, dels kronofogdemyndighetens fördelning eller utbetalning av medel kan överklagas till behörig tingsrätt. I nu aktuellt fall har kommunikationen mellan J.E.A. och myndighetens handläggare mer präglats av en principiell diskussion över vad som åligger myndigheten och vad som åligger hans fordringsägare. har informerats om att myndigheten inte har någon skyldighet att göra någon sammanställning av allt som rör löneutmätningarna. Han har däremot självklart rätt till information om vad som hänt i de mål som berör honom så långt det är tekniskt och praktiskt möjligt att få fram uppgifterna. Med stöd av datasystemet har myndigheten tagit fram utdrag på vad som influtit och hur beloppen har krediterats i inneliggande mål. Av utdragen i dessa mål framgår således även vad som har krediterats ränta och kostnader . Utdragen har i samband med handläggningen av detta ärende tillställts J.E.A. 2 006 /0 7:J O1 har också begärt en sammanställning över hur utmätta belopp dispone- rats och fördelats avseende 1) kostnader, 2) ränta, 3) kapitalskuld. Hans upp- fattning är att kreditering ska göras i nämnd ordning. J.E.A:s uppfattning om avräkningsordningen överensstämmer med den lagstadgade ordning, som normalt tillämpas. Dock gäller enligt 13 kap. 13 § utsökningsbalken att om fordringsägaren före medlens fördelning/utbetalning har yrkat en annan avräkningsordning så ska den tillämpas. Så har dock inte varit fallet i J.E.A:s nu aktuella mål, utan här har all avräkning skett mot ränta och kostnader. Ett särskilt problem är att borgenär inte begär särskild krediteringsordning, men ändå avräknar influtna medel på annat sätt än kronofogdemyndigheten. Av samma skäl som angivits i svaret under punkt 1 föreligger ingen skyl- dighet för myndigheten att göra en omfattande sammanställning av hur utmät- ta belopp fördelats och krediterats. Däremot kan myndigheten tillhandahålla utdrag som visar vad som influtit i respektive mål och hur beloppen kredite- rats. Avslutningsvis konstaterar kronofogdemyndigheten att det är önskvärt att både borgenär och gäldenär åtminstone årsvis tillställes en redovisning över hur influtna löneutmätningsbelopp fördelats och hur mycket ränta som kredi- terats. Det är inte tekniskt och praktiskt möjligt för myndigheten att göra detta utan datastöd. En sådan funktion är enligt uppgift planerad att införas i data- systemet INIT. yttrade sig över remissvaret. Enligt 2 kap. tryckfrihetsförordningen har envar som begär det rätt att ta del av allmänna handlingar som förvaras hos en myndighet, förutsatt att hand- lingen inte omfattas av sekretess. Begreppet handling avser inte endast fram- ställning i skrift eller bild dvs. konventionella handlingar utan också upp- tagningar som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas med tekniskt hjälpmedel samt sammanställningar av sakligt sammanhängande uppgifter som en myndighet kan göra med hjälp av tillgängliga program, s.k. potentiella handlingar. En förutsättning är härvid att sammanställningen skall kunna göras med rutinbetonade åtgärder. Därmed avses att det skall vara fråga om en begränsad arbetsinsats och utan nämnvärda kostnader. Att en uppgiftssam- ling inte har existerat i sammanställd form hindrar däremot inte att en uppgiftssammanställning kan vara att betrakta som allmän handling (jfr JO:s ämbetsberättelse 2000/01 s. 567). I förevarande fall framgår det av utredningen att de sammanställningar som J.E.A. har efterfrågat inte finns tillgängliga hos kronofogdemyndigheten. Inte heller kan de tas fram med hjälp av befintligt datasystem. Det skulle således kräva en betydande arbetsinsats att tillmötesgå J.E.A:s begä- ran. Enligt min mening har det således inte varit fråga om s.k. potentiella handlingar. har därför inte på grund av tryckfrihetsförordningens regler haft rätt till de begärda sammanställningarna. Som kronofogdemyndigheten har anfört i sitt remissvar har J.E.A. däremot rätt till den information som finns i varje enskilt mål som berör honom och som kan tas fram med stöd av myndighetens datasystem. Detta borde den handläggare som mottog J.E.A:s begäran ha underrättat honom om. 2 006 /0 7:J O1 Myndigheten har tagit fram utdrag på vad som influtit och hur beloppen har krediterats i inneliggande mål. Av utdragen i dessa mål framgår även vilken ränta och vilka kostnader som har krediterats . Myndig- heten har vidare framhållit att den i övriga mål kan ta fram utdrag över vad som influtit i respektive mål och hur beloppen krediterats. Någon ytterligare åtgärd från min sida framstår inte som nödvändig. i övrigt har framfört föranleder inte något uttalande från min sida. Med den kritik som ligger i det anförda avslutas ärendet. Åtal mot befattningshavare vid för tjänstefel med anledning av underlåtenhet att verkställa kammarrättsdomar rörande utlämnande av handlingar, m.m. (Dnr 1568-2003 och 1606-2003) I ett beslut anförde JO följande. Grundläggande bestämmelser om allmänna handlingars offentlighet finns i 2 kap. tryckfrihetsförordningen (TF). Där regleras även primärt frågan om utlämnande av allmänna handlingar. Utlämnandefrågor skall behandlas skyndsamt. Beslut varigenom en myndighet har avslagit enskilds begäran att få ta del av handling eller lämnat ut allmän handling med förbehåll, som in- skränker sökandens rätt att yppa dess innehåll eller annars förfoga över den, får enligt 2 kap. 15 § TF och 15 kap. 7 § sekretesslagen (1980:100) överkla- gas hos kammarrätten. I beslut (dnr 3591-2002) och (dnr 3781- 2002) behandlade jag anmälningar av L.E. mot universi- tet angående dels långsam handläggning av deras respektive begäran att få ta del av handlingar utgörande forskningsmaterial, dels dröjsmål med att över- lämna deras överklaganden av besluten i utlämnandefrågan till kammarrätten. I mina beslut riktade jag allvarlig kritik mot för dess hand- läggning av ärendena. De allmänna förvaltningsdomstolarnas prövning av L.E:s och E.K:s rätt att få ta del av det begärda forskningsmaterialet kom att ske enligt följande. Kammarrätten i förordnade i domar (mål nr 6208-2002 och 5741-2002) att L.E. skulle få ta del av det begärda forskningsmaterialet och att skulle fastställa de förbehåll som därvid skulle gälla till skydd för enskildas intressen enligt vissa angivna be- stämmelser i sekretesslagen. Professor , avdelningschef vid nors och barns hälsa, avdelningen för barn- och ungdomspsykiatri, vid universitet och ansvarig för den forskning som här är i fråga ansökte därefter om resning i kammarrättens mål. Han ansökte om inhibi- tion av kammarrättens domar. I beslut avvisade Regerings- rätten resningsansökningar på den grunden att han, 2 006 /0 7:J O1 även om han indirekt berördes av kammarrättens domar, inte hade något av rättsordningen erkänt intresse i saken som gav honom rätt att ansöka om res- ning i målen. Sedan kammarrättens domar vunnit laga kraft beslutade univer- sitet om de förbehåll som skulle gälla vid utlämnandet av handlingarna. överklagade i delar beslut. I domar (mål nr 3395-2003 och 3396-2003) upphävde Kammar- rätten i vissa av förbehållen. ansökte därpå om resning i kammarrättens sistnämnda mål. Han ansökte även om inhibition av kammarrättens domar. I beslut avvisade Regeringsrätten hans resningsansökningar på samma grund som i sina tidigare beslut. Anmälningar och utredning, m.m. I anmälningar som kom in till JO (dnr 1568-2003) respektive (dnr 1606-2003) framförde L.E. klagomål mot för dess underlåtenhet att utlämna forskningsmaterialet efter kammarrättens domar . De gjorde gällande att uni- versitetet motarbetade ett verkställande av dessa domar. De anförde att uni- versitetet trotsade tryckfrihetsförordningens skyndsamhetskrav när det gällde utlämnande av allmänna handlingar och även Kammarrät- tens i domar och Regeringsrättens beslut. inkom med tillägg till sina tidigare anmäl- ningar. I skrivelserna kritiserade de nu även agerande efter kammarrättens domar . hänvisade därvid bl.a. till en skrivelse daterad som hade tillställts dem båda av , som hade tillträtt som rektor vid . I skrivelsen angavs huvudsakligen följande. Undertecknad har via brev anmodat professor vid och barns hälsa, av- delningen för barn- och ungdomspsykiatri att ombesörja att aktuella hand- lingar skulle finnas tillgängliga för hämtning för trans- port till en lokal inom angiven i av beslutade förbe- håll. Där skulle Ni kunna få ta del av handlingarna. har emellertid via brev meddelat att han som avdelningschef, läkare, forskare och privatperson inte avser att överlämna det aktuella materialet i enlighet med anmodan och inte heller överlämna nyck- larna till arkivskåp innehållande aktuellt material. I sitt brev hänvisar som skäl för sin vägran bland annat till hävdvunnen och lagstadgad forsk- nings- och läkaretik. Ett stort antal forskare vid olika universitet i har till mig skriftligen framfört att det aktuella materialet av etiska skäl inte är möjligt att lämna ut till utomstående i strid med deltagarnas önskan. Man hävdar vidare att utläm- ning av materialet skulle innebära svåröverskådliga konsekvenser för framtida medicinsk forskning. Jag har å ena sidan förståelse för etiska skäl att inte lämna ut forskningsmaterialet med hänsyn till gjorda utfästelser om sekretess till delta- garna i forskningsstudien. Å andra sidan har kammarrätten emellertid genom domen gjort bedömningen att det får anses stå helt klart att ett ut- lämnande av begärda handlingar till under förbehåll inte skulle med- 2 006 /0 7:J O1 föra sådan risk för skada eller men för enskilda intressen som skyddas genom sekretesslagen. har att rätta sig efter domar och beslut fattade i svensk domstol. har därför utredningar genom- förts angående möjligheterna att bereda Er möjlighet att ta del av de aktuella handlingarna trots vägran att lämna ut materialet. I detta har ingått att i detalj klarlägga rättsläget och de praktiska möjligheterna att få tillgång till materialet för förflyttning från de lokaler där det nu finns. Materialet finns i låsta plåtskåp och lokalerna är försedda med valv som inte kan forceras utan mycket kraftigt våld om nycklar inte finns att tillgå. Gjorda utredningar visar också att personal med verksamhet knuten till de aktuella lokalerna inte kommer att tillåta att någon utanför denna verksamhet får tillgång till materia- let. Såsom rektor har jag det övergripande ansvaret för all verk- samhet och samtliga medarbetare vid . Om några medarbetare vid i rådande läge skulle beordras att verkställa hämtning och för- flyttning av materialet till annan plats, skulle dessa med största sannolikhet på plats ställas mot andra medarbetare vid . Redan det psykiska våld som därvid med stor sannolikhet skulle kunna komma att tillgripas skulle vara till väsentlig skada för såväl berörda medarbetare som för i stort. Det skulle inverka menligt på verksamhet nu och . Redan för mer än framförde ledande personer vid den aktuella verksamheten skriftligen till rektor, att hela verksamheten vid avdel- ningarna befann sig i kris beroende på den aktuella situationen. Mot den ovan angivna bakgrunden konstaterar jag att universi- tet har gjort allt vad som rimligen kan krävas för att efterkomma kammarrät- tens domar. Om skulle vidta tvångsåtgärder internt för att till- handahålla Er det aktuella materialet, skulle detta skada ett antal medarbetare vid och verksamhet i stort på sätt som inte kan försvaras med hänsyn till syftet med dessa åtgärder. Jag har därför beslutat att inte, inom ram, vidta ytterligare åtgärder för att göra de aktuella handlingarna tillgängliga för Er. avser att föra frågan vidare till vad gäller vägran att lämna ut de aktuella handlingarna. inhämtade JO från att något ärende inte hade initierats hos . upplyste per telefon att de aktuella handlingarna inte hade lämnats ut, bl.a. till följd av att det enligt den berörda avdelningens uppfattning var tveksamt om förbehållen i kammarrättens do- mar var uppfyllda. anmodade JO rektor vid att in- komma med utredning och yttrande över bl.a. vilka åtgärder som vidtagit för att lämna ut forskningsmaterialet i enlighet med Kammarrättens i domar . I sitt remissyttrande, daterat , anförde rektor bl.a. följande. De handlingar varom det nu är fråga förvaras vid avdelningen för barn- och ungdomspsykiatri på i . Chef för denna avdelning är professorn . Enligt beslut av skall L.E. under vissa för- behåll få ta del av begärda handlingar i lokal på Medicinarega- tan 16 i . 2 006 /0 7:J O1 avlät rektor en skrivelse till i vilken denne uppmanas att ombesörja att handlingarna finns tillgängliga för hämtning . När två personer från infann sig på avdelningen för att verkställa hämtningen av de aktuella handlingarna tilläts de inte detta av en anställd vid avdelningen, vars vägran att tillhanda- hålla handlingarna skedde på order av ( /.../). Med anledning av det inträffade har rektor försökt få till stånd ett möte med för att förmå honom att efterkomma kammarrättens dom. Detta möte kom dock inte till stånd förrän , efter- som , som åtnjuter partiell tjänstledighet, befann sig utomlands. Vid detta besök vidhöll emellertid sin uppfattning att inte lämna ut några handlingar. Möjligheten att få tillgång till handlingarna med hjälp av handräckningsin- stitutet har undersökts men ej ansetts vara en framkomlig väg, eftersom ifrå- gavarande handlingar redan förvaras i en lokal som förhyr. Det synes dock vara L.E./E.K. obetaget att själv begära en verkställighet av do- men. Rektor beklagar att inte lyckats efterkomma kammarrättens dom. Eftersom handlingarna förvaras inlåsta i valv, måste , enligt rektors uppfattning, samverka med för att L.E./E.K. skall kunna få ta del av de aktuella handlingarna. inhämtade JO från att han inte hade vidtagit eller övervägt några ytterligare åtgärder i handräckningsfrågan utöver vad som redovisats i yttrande till JO. hade inte givit in någon anmälan till , men frågan övervägdes fortfarande. uppgav till JO att inga handling- ar i det aktuella ärendet hade lämnats ut. Rektor hade haft fortlöpande samtal med i saken. , ordförande i styrelsen vid , hade uttryckt att saken var av den digniteten att den borde dras i styrelsen. Ärendet hade därför tagits upp i styrelsen men bord- lagts vid ett möte till ett styrelsesammanträde med hänvisning till att styrelsen borde pröva förbehållen på nytt. hade också uppmanat rektor att gå vidare i frågan om en anmälan till . Mot bakgrund av vad som framkommit fann jag anledning anta att tjänste- fel enligt 20 kap. 1 § hade begåtts av befattningshavare vid Gö- teborgs universitet och inledde därför en förundersök- ning rörande sådant brott. Jag uppdrog åt vice överåklagaren vid i att verkställa utredningen. beslutade styrelsen vid dels att tillstyrka att rektor meddelar E.K. att det aktuella förbehållet i kammarrätts- domen inte är uppfyllt och att hon därmed inte har rätt att ta del av forsk- ningsmaterialet i enlighet med begäran, dels att uppdra åt rektor att utforma ytterligare förbehåll som säkerställer att L.E. har det berättigade intresse av att få ta del av forskningsmaterialet som hävdas i sakframställan. meddelade , prorektor vid , E.K. att rektor fann att hon inte kunde ta del av det aktuella forsk- ningsmaterialet med hänvisning till det av uppställda 2 006 /0 7:J O1 och av kammarrätten accepterade förbehållet. Beslutet var inte försett med någon överklagandehänvisning. I en skrivelse framförde E.K. till syn- punkter på det nya beslutet och uttalade att hennes skrivelse skulle ses som ett överklagande, om beslutet inte skulle betraktas som ett besked om att univer- sitetet vägrade att verkställa kammarrättens dom. beslutade att betrakta E.K:s skri- velse som ett överklagande och överlämnade efter rättidsprövning över- klagandet till kammarrätten. uppställde utöver de gällande för- behållen ytterligare ett förbehåll enligt vilket L.E. skul- le visa att det ingick i hans arbetsuppgifter hos kommun att granska eller i övrigt skaffa sig kännedom om grundmaterialet för den aktuella forsk- ningen. Efter skrivelser från L.E. fattade rektor och ytterligare beslut i saken i vilka han konstaterade att L.E. inte uppfyllde det förbehåll som uppställts i beslutet . Kammarrätten i förordnade i domar (mål nr 1070-2004 och 1148-2004) att nya beslut rörande L.E:s och E.K:s rätt att ta del av allmänna handlingar skulle upphävas. meddelade , genom byråchefen , avdelningen för barn- och ungdomspsykiatri att avdelningen nu måste ombesörja att de aktuella handlingarna fanns tillgängliga. meddelade per e-brev att han inte avsåg att medverka till att handlingarna utlämnades. lät tre medarbetare till meddela att de den 7 maj9 hade destruerat det aktuella forskningsmaterialet. (Genom dom dömde tings- rätt de tre tjänstemännen för undertryckande av urkund, grovt brott, till vill- korlig dom och dagsböter; JO:s anm.) Efter avslutad förundersökning beslutade jag att väcka åtal vid mot , och för tjänstefel enligt följande gärningsbeskrivning.