frsrdg · GV04RS1 · 2007-01-01 00:00:00 — SAMMANFATTNING 2007/08:RS1 16.42 2007/08:RS1 SAMMANFATTNING 16.42 Sekretess för statistiska uppgifter inom riksdagsförvaltningen (utredningstjänsten) Sammanfattning Riksdagsstyrelsen föreslår i denna framställning att en ändring görs i 9 kap. 4 § sekretesslagen (1980:100) för att statistiska uppgifter som behandlas inom riksdagsförvaltningen ska komma att omfattas av reglerna om statistiksekretess. Den föreslagna ändringen innebär att statistiska uppgifter som ingår i undersökningar som utförs av riksdagsförvaltningens budgetkontor vid och som avser enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde kommer att omfattas av reglerna om statistiksekretess. En motsvarande reglering finns för bl.a. , som liksom riksdagsförvaltningen är en myndighet under . Lagändringen föreslås träda i kraft . SAMMANFATTNING 2007/08:RS1 16.42 2007/08:RS1 SAMMANFATTNING 16.42 Sammanfattning 1 Innehållsförteckning 2 Riksdagsstyrelsens förslag till riksdagsbeslut 3 Riksdagsstyrelsens lagförslag 4 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 4 Bakgrund 5 Redogörelse för ärendet 5 Riksdagsstyrelsens överväganden och förslag 7 Gällande bestämmelser 7 Reglerna om statistiksekretess i sekretesslagen (1980:100) 7 Riksdagsstyrelsens överväganden 8 Skälen för riksdagsstyrelsens förslag 8 Bilaga promemoria 10 1 Inledning 10 2 Handlingsoffentlighet 10 2.1 Allmän handling 11 2.1.1 Handling 11 2.1.2 Allmän 11 2.1.3 Begreppet myndighet 11 2.1.4 Förvaring 11 2.1.5 Inkommen till myndigheten 12 2.2 Rätten att ta del av allmän handling 12 2.3 Statistiska uppgifter hos utredningstjänstens budgetkontor 13 3 Sekretess 13 3.1 Generella regler om sekretess 13 3.2 Statistiksekretess 14 3.2.1 Begreppet framställning av statistik 15 3.2.2 Bemyndigande för regeringen 16 3.2.3 Begreppet annan jämförbar undersökning 16 4 Utredningstjänstens budgetkontor 17 4.1 Sekretesskydd inom utredningstjänstens budgetkontor 18 4.1.1 Uppdragssekretess 18 4.2 Möjlighet att ta del av uppgifter som omfattas av statistiksekretess 18 4.2.1 generella möjlighet att ta del av sekretesskyddat material 18 4.2.2 Vilka regelförändringar krävs för att utredningstjänstens budgetkontors undersökningar (simuleringsmodeller) ska omfattas av reglerna om statistiksekretess? Riksdagsstyrelsens förslag till riksdagsbeslut INNEHåLLSFöRTECKNING 2007/08:RS1 16.42 2007/08:RS1 INNEHåLLSFöRTECKNING 16.42 antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). I beslutet har deltagit Per , ordförande, , , , , , , , och . RIKSDAGSSTYRELSENS FöRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 2007/08:RS1 16.42 2007/08:RS1 RIKSDAGSSTYRELSENS FöRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 16.42 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 4 § sekretesslagen (1980:100) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 kap. 4 § Sekretess gäller i sådan särskild verksamhet hos myndighet som avser framställning av statistik för uppgift som avser enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. Detsamma gäller annan jämförbar undersökning som utförs av eller, i den utsträckning regeringen föreskriver det, av någon annan myndighet. Uppgift som behövs för forsknings- eller statistikändamål och uppgift, som inte genom namn, annan identitetsbeteckning eller därmed jämförbart förhållande är direkt hänförlig till den enskilde, får dock lämnas ut, om det står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider skada eller men. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst , såvitt angår uppgift om enskilds personliga förhållanden, och annars i högst . Sekretess gäller i sådan särskild verksamhet hos myndighet som avser framställning av statistik för uppgift som avser enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. Detsamma gäller annan jämförbar undersökning som utförs av eller riksdagsförvaltningen eller, i den utsträckning regeringen föreskriver det, av någon annan myndighet. Uppgift som behövs för forsknings- eller statistikändamål och uppgift, som inte genom namn, annan identitetsbeteckning eller därmed jämförbart förhållande är direkt hänförlig till den enskilde, får dock lämnas ut, om det står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider skada eller men. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst , såvitt angår uppgift om enskilds personliga förhållanden, och annars i högst . Denna lag träder i kraft . Bakgrund Efter beslut av dåvarande förvaltningsstyrelsen inrättades ett budgetkontor vid (utredningstjänsten). Budgetkontoret är en sektion inom utredningstjänsten, som i sin tur är en del av kammarkansliet, som utgör en organisatorisk enhet inom riksdagsförvaltningen. På samma sätt som arbetar budgetkontoret med omfattande och komplexa s.k. simuleringsmodeller. I modellerna efterbildas skatte-, avgifts-, socialförsäkrings- eller bidragsregler med utnyttjande av uppgifterna i avidentifierade modellbefolkningar. Modellerna gör det möjligt för budgetkontoret att snabbt beräkna det ekonomiska utfallet av gällande regler samt att simulera alternativa regler och därmed detaljerat beskriva utgiftsförändringar, fördelningseffekter osv. Bearbetningen hos budgetkontoret sker med gängse statistiska metoder och resulterar i tabeller, medelvärden, makrotal, spridningstal och andra ekonomiska parametrar. Resultatet av budgetkontorets arbete används sedan av ledamöter, partikanslier m.fl. som stöd i den politiska processen. Redogörelse för ärendet fick i uppdrag av riksdagsdirektören att undersöka möjligheten, vad gäller reglerna om sekretess, för budgetkontoret (som är en sektion inom utredningstjänsten) att få tillgång till statistiska uppgifter ur () databaser samt att ge förslag på hur riksdagsförvaltningen kan agera för att budgetkontoret ska få tillgång till statistiska uppgifter ur dessa databaser och för att dessa uppgifter, även hos budgetkontoret, ska omfattas av reglerna om statistiksekretess. Promemorian Sekretess för statistiska uppgifter vid budgetkontor togs därefter fram av , se bilaga 1. Under beredningen av promemorian har kanslichefen i delgivits utkast till promemoria. I promemorian görs bedömningen att regelförändringar är nödvändiga för att ifrågavarande uppgifter ur SCB:s databaser hos budgetkontoret ska omfattas av reglerna om statistiksekretess (se s. 10 i promemorian), vilket är en förutsättning för att SCB ska lämna ut uppgifterna till budgetkontoret. Den regelförändring som föreslås i promemorian är att man tar in en bestämmelse av innebörd att sekretess gäller i en med statistik jämförbar undersökning som utförs av budgetkontoret i 9 kap. 4 § sekretesslagen på motsvarande sätt som gäller för undersökningar som utför. I promemorian görs bedömningen att ett lagstiftningsinitiativ som rör en av myndigheter, riksdagsförvaltningen, bör komma från riksdagsstyrelsen. Promemorian har remissbehandlats. ombudsmän, , , , samt Kammarrätten i har beretts tillfälle att lämna synpunkter på promemorian. Riksdagsstyrelsens överväganden och förslag RIKSDAGSSTYRELSENS öVERVäGANDEN OCH FöRSLAG 2007/08:RS1 2007/08:RS1 RIKSDAGSSTYRELSENS öVERVäGANDEN OCH FöRSLAG Gällande bestämmelser Reglerna om statistiksekretess i sekretesslagen (1980:100) Av 9 kap. 4 § sekretesslagen framgår att sekretess gäller i sådan särskild verksamhet hos myndighet som avser framställning av statistik för uppgift som avser enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. Detsamma gäller annan jämförbar undersökning som utförs av eller, i den utsträckning regeringen föreskriver det, av någon annan myndighet. Enligt samma bestämmelse får dock uppgift som behövs för forsknings- eller statistikändamål och uppgift som inte genom namn, annan identitetsbeteckning eller därmed jämförbart förhållande är direkt hänförlig till den enskilde lämnas ut, om det står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider skada eller men. Här råder ett s.k. omvänt skaderekvisit, vilket innebär att bedömningen görs så att sekretess anses gälla om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada eller men. Statistiksekretess är således enligt huvudregeln absolut och sådana uppgifter får inte lämnas ut oberoende av om någon enskild kan lida skada eller men. Som framgått av föregående stycke får emellertid uppgift som behövs för forsknings- eller statistikändamål och uppgift som inte genom namn, annan identitetsbeteckning eller därmed jämförbart förhållande är direkt hänförlig till den enskilde efter sedvanlig sekretessprövning lämnas ut. Möjligheten att, trots statistiksekretess, lämna ut uppgifter som behövs för statistikändamål infördes genom en lagändring . Av motiven till lagändringen framgår att de uppgifter som kommer in till en statistikansvarig myndighet omfattas av statistiksekretess, förutsatt att myndigheten har en särskild verksamhet för framställning av statistik. Regeringen uttalade att möjligheten till utlämnande borde tillämpas mycket restriktivt. Ett utlämnande borde enligt regeringen i praktiken förutsätta att även den mottagande myndigheten tillämpade statistiksekretess. Om en uppgift omfattas av statistiksekretess råder inte meddelarfrihet. Vidare får inte den s.k. generalklausulen i 14 kap. 3 § sekretesslagen tillämpas för dessa uppgifter. Uppgifter som omfattas av statistiksekretess kan även enligt 14 kap. 1 § sekretesslagen lämnas ut till myndighet med stöd av uppgiftsskyldighet i lag eller förordning. Denna uppgiftsplikt finns vanligtvis i de författningar som styr den verksamhet som genererar uppgiften i fråga. Det finns således inom den officiella statistiken i många fall en uppgiftsplikt i författning som genombryter sekretess och möjliggör ett utlämnande. I TF 2 kap. 2 § medges att regeringen, efter bemyndigande i sekretessbestämmelse i lag, genom förordning får meddela närmare föreskrifter om bestämmelsernas tillämplighet. Denna möjlighet till delegation har bl.a. utnyttjats i reglerna om statistiksekretess i 9 kap. 4 § sekretesslagen. Sådana föreskrifter återfinns i 3 § sekretessförordningen (1980:657). Enligt denna bestämmelse gäller sekretess i den utsträckning som anges i paragrafen i undersökningar utförda av där uppräknade myndigheter. För en utförlig beskrivning av gällande bestämmelser om statistiksekretess hänvisas till utredningstjänstens promemoria, se bilaga 1. Riksdagsstyrelsens överväganden Riksdagsstyrelsens förslag: bör ha samma möjligheter som har att sekretessbelägga uppgifter i vissa undersökningar av hänsyn till den enskildes ekonomiska eller personliga förhållanden. Bestämmelser om detta bör tas in i 9 kap. 4 § sekretesslagen (1980:100). Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med riksdagsstyrelsens förslag. Remissinstanserna: ombudsmän, , , , och Kammarrätten i har inte något att erinra mot promemorians förslag om ändring i sekretesslagen. ombudsmän pekar i sitt remissvar på att det i promemorian saknas en analys eller redovisning av tillämplig bestämmelse när det gäller utlämnande av uppgifter från till utredningstjänstens budgetkontor och hänvisar i svaret till bestämmelsen i 14 kap. 1 § sekretesslagen. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Som framgått av den föregående redovisningen är statistiksekretess enligt huvudregeln enligt gällande bestämmelser i 9 kap. 4 § sekretesslagen absolut, dvs. oavsett följderna vid ett eventuellt utlämnande gäller sekretess. Enligt samma stadgande får emellertid uppgift som behövs för forsknings- eller statistikändamål och uppgift som inte genom namn, annan identitetsbeteckning eller därmed jämförbart förhållande är direkt hänförlig till den enskilde lämnas ut. Ett sådant utlämnande förutsätter att det står klart att uppgifterna kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider skada eller men. Här råder ett s.k. omvänt skaderekvisit, vilket innebär att bedömningen görs så att sekretess gäller om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada eller men. De uppgifter som det i detta ärende är fråga om omfattas av sekretess hos enligt 9 kap. 4 § sekretesslagen. Utlämnande av sådana uppgifter kan som framgått av det föregående ske för bl.a. forsknings- eller statistikändamål efter sedvanlig sekretessprövning. Riksdagsstyrelsen konstaterar att de uppgifter som utredningstjänstens budgetkontor vid riksdagsförvaltningen erhåller från för att kunna genomföra olika slags undersökningar torde sakna sekretesskydd inom förvaltningen. Riksdagsstyrelsen anser att denna brist bör åtgärdas. Den lösning som ligger närmast till hands är en ändring i 9 kap. 4 § sekretesslagen. Genom en sådan ändring erhåller de aktuella uppgifterna hos riksdagsförvaltningen samma sekretesskydd som enligt lagrummet gäller för vissa uppgifter hos . Ändringen bör inte begränsas att avse någon organisatorisk enhet inom riksdagsförvaltningen utan avse hela myndigheten. Ändringarna i sekretesslagen föreslås träda i kraft . UTREDNINGSTJäNSTS PROMEMORIA BILAGA 2007/08:RS1 2007/08:RS1 BILAGA UTREDNINGSTJäNSTS PROMEMORIA promemoria Sekretess för statistiska uppgifter vid budgetkontor 1 Inledning Denna promemoria behandlar möjligheten, vad gäller reglerna om sekretess, för budgetkontoret vid att få tillgång till statistiska uppgifter ur () databaser. För att belysa om en sådan överföring innebär att uppgifter ur SCB:s databaser utgör allmän handling, som kan begäras utlämnad från utredningstjänstens budgetkontor, redogörs översiktligt för reglerna om handlingsoffentlighet. Därefter presenteras, i relevanta delar, sekretesslagen och särskilt bestämmelserna om statistiksekretess. I promemorian redogörs för hur - med utgångspunkt i uttalanden i förarbetena - lagtexten skall tolkas. För att undersöka om utredningstjänstens budgetkontors arbetsuppgifter omfattas av statistiksekretess följer en genomgång av de arbetsuppgifter som är relevanta för denna analys. Avslutningsvis presenteras förslag på hur riksdagsförvaltningen kan agera för att budgetkontoret skall få tillgång till statistiska uppgifter ur SCB:s databaser och för att dessa uppgifter, även hos budgetkontoret, skall omfattas av reglerna om statistiksekretess. 2 Handlingsoffentlighet I svensk rätt gäller offentlighetsprincipen. Denna princip innebär en möjlighet till medborgerlig kontroll av den offentliga förvaltningen. Den kanske mest betydelsefulla formen av offentlighet är handlingsoffentligheten. Handlingsoffentligheten syftar till att säkerställa ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning och ger varje svensk medborgare rätt att ta del av upp-gifter som är dokumenterade i allmänna handlingar. 2.1 Allmän handling 2.1.1 Handling Med handling förstås en framställning i skrift eller bild samt en upptagning som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälpmedel (2 kap. 3 § första stycket TF). Det väsentliga hos en handling är den information som handlingen är bärare av, och inte det medium informationen är fixerad på. En särskild form av handlingar utgörs av vad som kallas upptagningar. En upptagning är en framställning vars informationsinnehåll endast kan uppfattas eller förstås med tekniskt hjälpmedel. Med en upptagning för automatisk databehandling (ADB) avses uppgifter som är fixerade på någon form av datamedium och som antingen finns i datorn eller som matas in i datorn. Varje konstellation av sakligt eller logiskt sammanhängande uppgifter skall ses som en upptagning för sig. Uppgifterna i en databas är följaktligen en upptagning i TF:s mening och utgör i och med det en handling. 2.1.2 Allmän För att en handling skall omfattas av reglerna om handlingsoffentlighet krävs att handlingen är allmän. En handling är allmän om den förvaras hos myndighet och enligt 6 eller 7 § är att anse som inkommen till eller upprättad hos myndighet (2 kap. 3 § TF). 2.1.3 Begreppet myndighet myndighet i TF korresponderar med myndighetsbegreppet i regeringsformen. Till myndigheterna hänförs därför dels regeringen och domstolarna, vilka är statliga organ, dels förvaltningsmyndigheterna som kan vara antingen statliga eller kommunala organ. Av 2 kap. 5 § TF framgår vidare att med myndighet jämställs i kapitlet även och beslutande församling. I 1 kap. 8 och 9 §§ sekretesslagen (1980:100) stadgas bl.a. att om rätt att ta del av allmänna handlingar även skall, i tillämpliga delar, gälla hos de organ som anges i bilagan till sekretessförordningen samt hos bolag, föreningar och stiftelser där kommuner eller landsting utövar ett rättsligt bestämmande inflytande. Även i kommunallagen (1991:900) finns regler om TF:s tillämplighet för det fall vården av en angelägenhet har lämnats över till en juridisk person. 2.1.4 Förvaring För att en handling skall vara allmän i TF:s mening krävs till att börja med att handlingen är knuten till en myndighet genom förvaring. Klart är att en handling förvaras hos en myndighet om den finns i myndighetens lokaler. En handling kan dock anses förvarad hos en myndighet även om den finns på annan plats. När det gäller upptagningar har begreppet förvarad givits en särskild, i lagtexten, uttrycklig innebörd (2 kap. 3 § andra stycket TF). Av lagrummet framgår att en upptagning anses förvarad hos en myndighet om den är tillgänglig för myndigheten med tekniskt hjälpmedel som myndig-heten själv utnyttjar för överföring i sådan form att upptagningen kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas. När det gäller upptagningar för ADB anses handlingen även förvarad hos myndigheten om myndigheten kan ta del av upptagningen genom t.ex. terminalförbindelse med en dator hos ett annat organ. Av 2 kap. 3 § TF framgår att om ADB-upptagningen behandlar personuppgifter krävs, för att upptagningen skall anses förvarad hos myndigheten, även att myndigheten har rättslig befogenhet att överföra upptagningen till läsbar form. 2.1.5 Inkommen till myndigheten att en upptagning skall utgöra en allmän handling krävs vidare att densamma har inkommit till eller upprättats hos myndigheten. Som huvudregel anses en handling ha inkommit till myndigheten när den har anlänt till myndigheten eller har kommit behörig befattningshavare till handa. I fråga om en upptagning anses den ha kommit in till myndigheten när annan har gjort den tillgänglig för myndigheten i sådan form att den kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas av myndigheten (2 kap. 6 § första stycket TF). 2.2 Rätten att ta del av allmän handling En allmän handling som inte är hemlig skall på begäran genast, eller så snart det är möjligt, på stället och utan avgift tillhandahållas den som önskar ta del av handlingen (2 kap. 12 § första stycket TF). Begäran att få ta del av allmän handling skall enligt huvudregeln göras hos den myndighet som förvarar handlingen (2 kap. 14 § 1 stycket TF). I allmänhet är det även denna myndighet som prövar om handlingen kan lämnas ut. Som har redogjorts för anses en upptagning vara förvarad hos en myndighet om myndigheten kan ta del av upptagningen. Därför kan en upptagning vara förvarad hos flera myndigheter. Varje myndighet som förvarar en upptagning som utgör en allmän handling skall - efter begäran - pröva om densamma kan lämnas ut. Sökanden kan alltså vända sig till vilken myndighet han eller hon vill, under förutsättning att myndigheten förfogar över hjälpmedel som kan överföra upptagningen till sådan form att den kan uppfattas. 2.3 Statistiska uppgifter hos utredningstjänstens budgetkontor Uppgifter som är fixerade på någon form av datamedium utgör en upptagning för ADB. Statistiska uppgifter ur databaser hos SCB som antingen förs över till utredningstjänstens budgetkontor genom direktuppkoppling eller som finns på datamedium som matas in i budgetkontorets datorer utgör därför enligt en handling. Budgetkontoret vid utredningstjänsten är en del av riksdagsförvaltningen som är en myndighet. Upptagningen anses förvarad hos budgetkontoret om informationen, med tekniskt hjälpmedel som myndigheten själv utnyttjar, är tillgänglig i sådan form att den kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas. En upptagning anses även förvarad hos en myndighet som kan ta del av densamma genom t.ex. terminalförbindelse med en dator hos ett annat organ. Avgörande för om de statistiska uppgifterna, som utgör en upptagning, kan anses inkomna till budgetkontoret är om SCB har gjort dem tillgängliga i sådan form att upptagningen kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas av budgetkontoret. När så har skett blir upptagningen en allmän handling hos budgetkontoret. 3 Sekretess 3.1 Generella regler om sekretess Enskildas rätt att få ta del av allmänna handlingar får endast begränsas om det är påkallat med hänsyn till vissa, i 2 kap. 2 § TF, uppräknade intressen. Av samma lagrum framgår att begränsningen skall anges noga i bestämmelse i en särskild lag eller, om så i visst fall är lämpligare, i annan lag till vilken den särskilda lagen hänvisar. De skyddsvärda intressen som anges i 2 kap. 2 § TF är: 1. rikets säkerhet eller dess förhållande till annan stat eller mellanfolklig organisation, 2. rikets centrala finanspolitik, penningpolitik eller valutapolitik, 3. myndighets verksamhet för inspektion, kontroll eller annan tillsyn, 4. intresset att förebygga eller beivra brott, 5. det allmännas ekonomiska intresse, 6. skyddet för enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, 7. intresset att bevara djur- eller växtart. Allmänna handlingar får inte hållas hemliga för att skydda andra intressen än de som räknas upp i lagrummet. Den särskilda lag som TF hänvisar till är sekretesslagen. Av 1 kap. 1 § framgår att sekretesslagen gäller i det allmännas verksamhet och att sekretess innefattar tystnadsplikt och förbud att röja vissa uppgifter, vare sig det sker muntligen, genom att allmänna handlingar lämnas ut eller på annat sätt. Sekretessens räckvidd är begränsad genom att det har uppställts villkor för att en uppgift skall omfattas av sekretess. Normalt sett skall det kunna förutses att en skada uppkommer om uppgiften röjs. Det finns två typer av sådana skaderekvisit - rakt skaderekvisit och omvänt skaderekvisit. Vid det raka skaderekvisitet är uppgifterna som huvudregel offentliga och sekretess gäller bara om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Vid det omvända skaderekvisitet är i stället sekretess huvudregel. Uppgiften kan då bara lämnas ut om det står klart att den enskilde inte lider skada eller men. Med skada avses i regel ekonomisk skada medan men i första hand avser olägenheter av icke ekonomisk natur, t.ex. olika typer av integritetskränkningar. Det finns även, i ett fåtal sekretessbestämmelser, en regel om absolut sekretess. Uppgifterna kan då inte lämnas ut oavsett om skada eller men kan uppkomma. Den absoluta sekretessen kan dock brytas genom att det särskilt anges i lag eller förordning. 3.2 Statistiksekretess Av 9 kap. 4 § sekretesslagen framgår att sekretess gäller i sådan särskild verksamhet hos myndighet som avser framställning av statistik för uppgift som avser enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. Detsamma gäller annan jämförbar undersökning som utförs av eller, i den utsträckning regeringen föreskriver det, av någon annan myndighet. Uppgift som behövs för forsknings- eller statistikändamål och uppgift som inte genom namn, annan identitetsbeteckning eller därmed jämförbart förhållande är direkt hänförlig till den enskilde får dock lämnas ut, om det står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider skada eller men. Statistiksekretess är enligt huvudregeln absolut. Uppgifterna kan alltså inte lämnas ut oavsett om någon enskild kan lida skada eller men.