frsrdg · GV04RRS1 · 2007-09-01 00:00:00 — Mindre överskridanden rapporteras till styrelsen eller ledningen för myndigheten. De fel eller brister som avrapporterats i en revisionsrapport är följande: (dnr 32-2006-0565) har överskridit anslaget med på grund av brister i den interna styrningen och kontrollen. Myndigheten har två gånger fått utökat anslag och utökad anslagskredit, . Alla kostnader beaktades inte i den prognos som lämnades som underlag till de utökade anslagen, varför anslaget ändå överskreds. (Invändning i revisionsberättelsen) Myndigheten för skolutveckling (dnr 32-2006-0618) Myndigheten för skolutveckling beslutar om statsbidrag till kommuner med flera för rekrytering av stödpersoner. Det besked som skickades till kommunerna innehöll dock en utfästelse om bidrag även . har bedömt att myndigheten har överskridit sina befogenheter genom att ge besked om bidrag till kommuner utan särskilt bemyndigande från regeringen. (Invändning i revisionsberättelsen) till trossamfund (dnr 32-2006-0483) har överskridit anslagskrediten med . Nämnden fick utökad kredit efter ansökan, men nämnden informerade inte regeringen förrän sent om att den utökade anslagskrediten var otillräcklig. i (dnr 32-2006-0520) har bokfört ett beviljat landsbygdsstöd om som en leverantörsskuld i årsbokslutet och därigenom avräknat anslaget Allmänna regionalpolitiska åtgärder. Anslaget avser transfereringar och borde därför ha avräknats först , vid den faktiska betalningen. Försvarsmakten (dnr 32-2006-0513) För några områden har Försvarsmakten överskridit de högstbelopp som anges som villkor i regleringsbrevet. (dnr 32-2006-0707) Av uppgifter i bemyndiganderedovisningen och i sammanställningen över väsentliga uppgifter framgår att har ingått åtaganden som rör strukturstöd om . Informationen ger inte en rättvisande bild då de faktiska åtagandena, som ska täckas med framtida års anslag, uppgår till . Resterande del kan täckas av anslagssparanden. Intäkter av avgifter Alla myndigheter har möjlighet att ta ut avgifter i mindre omfattning. För myndigheter som tar ut avgifter i stor omfattning krävs tillstånd från regeringen. Normalt ska myndigheterna få full kostnadstäckning inom de områden där avgifter tas ut, men undantag från detta kan ha beslutats av regeringen. Väsentliga avsteg från detta regelverk innebär att lämnar en revisionsberättelse med invändning. En myndighet har fått en invändning av detta skäl. De fel eller brister som avrapporterats i en revisionsrapport är följande: Sameskolstyrelsen (dnr 32-2006-0627) Sameskolstyrelsen har inte indexuppräknat de avgifter som tas ut av kommunerna. I årsredovisningen upplyser myndigheten om detta, men anger inte hela beloppet eller att felet gäller bakåt i tiden. Konsekvensen av den felaktiga indexuppräkningen är att staten finansierat verksamheten via statsbudgeten utan motsvarande avgiftsuttag av berörd kommun. Totalt rör det sig om som borde ha tagits ut i avgifter. (Invändning i revisionsberättelsen) Svenskt biografiskt lexikon (dnr 32-2006-0493) Myndigheten har inte prissatt sina produkter utifrån målet om full kostnadstäckning. Priserna har i stället satts utifrån en bedömning av vad kunderna är villiga att betala. i (dnr 32-2006-0593) har satt hyran för en lokal som används som restaurang i skolan på ett sådant sätt att lokalen inte förmånsbeskattas. Högskolan har inte säkerställt att hyran är marknadsmässig. (dnr 32-2006-0609) redovisar drift av personalmatsal som så kallade § 4-intäkter, vilket enligt inte är korrekt. Myndigheten har inte fått något undantag från anslagsförordningens krav för denna verksamhet. (dnr 32-2006-0615) Faktureringsrutinerna inom innehåller en hel del hantering för att göra avstämningar mellan faktureringssystemet och ekonomisystemet. Myndigheten kan därmed inte garantera att den får in rätt avgiftsintäkter och att dessa bokförs rätt. (dnr 32-2006-0669) har en bristande redovisning av externa forskningsmedel vad gäller klassificeringen mellan avgifter och bidrag. Detta påverkar den så kallade högskolemomsen som ska redovisas till . Uppmärksammade felaktiga belopp tyder inte på att det sammanlagda felet skulle vara väsentligt. Avsättning, periodisering och värdering Avsättning och periodisering ska göras för kostnader som leder till framtida utbetalningar. Värdering av tillgångar ska göras utifrån förväntad ekonomisk livslängd. Förändringar i en myndighets verksamhet, såsom exempelvis nedläggning eller flytt, innebär ofta ytterligare kostnader som ska redovisas så snart de kan bedömas. Likaså kan tillgångars värde behöva justeras utifrån de ändrade förutsättningarna. Väsentliga fel i avsättning, periodisering eller värdering innebär att årsredovisningen inte blir rättvisande. Fyra myndigheter har fått invändning av ett sådant skäl. De fel eller brister som avrapporterats i en revisionsrapport är följande: (dnr 32-2006-0549) har vid sin värdering av tillgångar och skulder inte beaktat regeringens beslut om att myndigheten ska avvecklas per . Enligt god redovisningssed ska samtliga kända beslut beaktas fram till dess att årsredovisningen lämnas. Därmed borde vid sin värdering av anläggningstillgångar, varulager samt periodavgränsningsposter ha beaktat nedläggningsbeslutet. Det föreligger därför väsentliga fel avseende ovan nämnda balansposter och därmed en påverkan på resultatet samt redovisningen mot anslag. (Invändning i revisionsberättelsen) (dnr 32-2006-0610) har inte periodiserat kostnader för statlig ersättning till kommuner och landsting för flyktingmottagande och sjukvårdskostnader. Ej utbetalda kostnader uppgick till per . Behov av att periodisera dessa kostnader uppmärksammades av i en revisionspromemoria . vidtog dock inte några åtgärder eftersom myndigheten hade svårt att bedöma kostnadernas storlek. (Invändning i revisionsberättelsen) Riksutställningar (dnr 32-2006-0681) Riksutställningar har inte gjort avsättning för kostnader för avveckling av personal som inte vill följa med i flytten av myndigheten. Beloppet beräknas till . (Invändning i revisionsberättelsen) (dnr 32-2006-0624) Intäkter för båthyra om har redovisats av medan motsvarande kostnad inte har periodiserats. Konsekvensen av detta är att kostnaderna är för lågt redovisade och att tjänsteexporten uppvisar ett för högt resultat. (Invändning i revisionsberättelsen) (dnr 32-2006-0705) Myndigheten har inte gjort avsättning för omställningskostnader för personal som inte har arbetsplikt. Dessa kostnader har inte heller redovisats i resultatredovisningen. Upphandling Myndigheter ska följa lagen om offentlig upphandling () när de köper varor och tjänster av till exempel privata och statliga företag. Mindre inköp, under det så kallade tröskelvärdet, kan göras i form av direktupphandling. granskar upphandling under förutsättning att den utgör en väsentlig del av myndighetens verksamhet. Väsentliga avsteg från regelverket leder normalt till en revisionsberättelse med invändning. Två myndigheter har fått invändning av detta skäl. De fel eller brister som avrapporterats i en revisionsrapport är följande: Kriminalvården (dnr 32-2006-0517) Projektering av uppförandet av nya anstalter i och har inte upphandlats enligt . Upphandlingens värde är . (Invändning i revisionsberättelsen) (dnr 32-2006-0670) är medlem i en ideell förening som äger ett bolag. har förbundit sig att betala ut en ersättning till detta bolag . Medlemskapet bryter mot regelverket i kapitalförsörjningsförordningen samt ett särskilt regeringsbeslut riktat till alla universitet och högskolor. Ersättningen kan vara ett brott mot lagen om offentlig upphandling. (Invändning i revisionsberättelsen) (dnr 32-2006-0667) köper tjänster av det närstående bolaget utan att upphandla dessa enligt . (dnr 32-2006-0670) har genomfört en direktupphandling över tröskelvärdet i . Rymdstyrelsen (dnr 32-2006-0729) Rymdstyrelsen har ingått ett muntligt avtal med Rymdbolaget om att köpa IT-tjänster från bolaget. Någon upphandling enligt har inte gjorts. (dnr 32-2006-0749) Efterlevnaden av är mycket bristfällig inom affärsområde anläggning. Direktupphandling görs över beloppsgränserna. Inköpsplanering och uppföljning brister. Skriftliga avtal upprättas inte alltid med leverantörerna. (dnr 32-2006-0566) har upphandlat en leverantör för omstrukturering och vidareutveckling av myndighetens webbplats utan att följa . Intern kontroll Ledningen för en myndighet har ansvar för att säkerställa att organisationen är utformad så att redovisningen, medelsförvaltningen och förvaltningen av övriga tillgångar samt myndigheternas verksamhet kontrolleras på ett betryggande sätt. Den årliga revisionen bygger på att det går att förlita sig på myndigheternas interna kontroll. bedömer därför den interna kontrollen för viktiga processer i de granskade myndigheterna. Brister i den interna kontrollen kan leda till väsentliga fel i årsredovisningen, vilket får till följd att avger en revisionsberättelse med invändning. Två myndigheter har fått invändning för sådana brister. De fel eller brister som avrapporterats i en revisionsrapport är följande: i län (dnr 32-2006-0581) har på grund av att man inte följt interna rutiner rekvirerat och fått strukturfondsmedel två gånger. Felet uppgår till . har informerat ansvarigt departement och EU om det inträffade. (Invändning i revisionsberättelsen) (dnr 32-2006-0714) Differenser i betalningsflödena har inte korrigerats av trots att de varit kända och kvantifierade. Differensen uppgår till som myndigheten kan rätta själv och där myndigheten behöver begära ett regeringsbeslut om hur differensen ska täckas. (Invändning i revisionsberättelsen) Sida (dnr 32-2006-0491) Löpande granskning av utlandsmyndigheten i påvisar stora brister i den interna kontrollen. Bland annat har revision inte genomförts regelbundet. Den revision som genomförts påvisar stora brister i den interna kontrollen samt risk för oegentligheter. Sameskolstyrelsen (dnr 32-2006-0627) Brister i Sameskolstyrelsens avstämningsrutiner har påpekats av i revisionspromemorior och revisionsrapporter . Flera av iakttagelserna kvarstår. Bland annat finns differenser på övriga skulder, upplupna bidragsintäkter och oförbrukade bidrag. Myndigheten saknar rutiner för avstämning av avgifter som faktureras kommunerna. (dnr 32-2006-0497) kontrollstruktur är utformad på ett sådant sätt att det finns risk för att fel i uppbörden inte fångas in på ett effektivt sätt. bedömer att det kan finnas brister i kontrollerna som gör det svårt att säkerställa att regeringens krav på uppbörd enligt regleringsbrevet efterlevs. Övriga iakttagelser Under denna rubrik redovisas övriga iakttagelser som rapporterat i en revisionsrapport. avger en revisionsberättelse med invändning om det handlar om väsentliga fel eller brister och främst sådana som innebär att årsredovisningen inte blir rättvisande eller att myndigheten gör väsentliga avvikelser från centrala regelverk. En myndighet har fått invändning för något väsentligt fel av detta slag. De fel och brister som avrapporterats i en revisionsrapport är följande: (dnr 32-2006-0714) avyttring av tidningen har inte skett affärsmässigt. Förordningen om försäljning av lös egendom har därmed inte följts. (Invändning i revisionsberättelsen) (dnr 32-2006-0638) har inrättat ett nytt beslutsorgan utan regeringens tillstånd. Beslutsbefogenhet har delegerats till detta organ från styrelsen i strid mot gällande instruktion. (dnr 32-2006-0596) Det finns brister i riktlinjer för planering och redovisning samt uppföljning av faktiskt nedlagd tid när det gäller lärarnas arbetstider. Tid och kostnader redovisas på olika sätt, och faktiskt nedlagd tid följs inte upp. Ledningen för får därmed inte information om lärarnas faktiska arbetsbelastning. Det finns brister även i styrning och redovisning av externfinansierade projekt. Detta medför risk för att externfinansierade projekt redovisar för låga kostnader, att vissa projektkostnader får bäras av anslagsmedel, att redovisningen på verksamhetsgrenar blir felaktig och att inte uppfyller kravet om full kostnadstäckning. (dnr 32-2006-0700) Svenska kraftnäts arbete med den nya projekthandboken har dragit ut . Det visar en uppföljning av en revisionsrapport som lämnade 2005. Vissa iakttagelser från granskning 2005 av affärsverkets arbete med informationssäkerhet kvarstår. Kontinuerliga riskbedömningar av samhällsviktiga system har ännu inte införts. (dnr 32-2006-0556) har gjort för höga avskrivningar jämfört med god redovisningssed. Högskolan har justerat sin avskrivningsplan, varvid justering av avskrivningar borde ha gjorts under den kvarvarande bedömda ekonomiska livslängden. Hela justeringen har i stället gjorts . (dnr 32-2006-0558) vid uppfyller inte kraven på tillgångsregistrering. Högskolan har inte i alla avseenden kontroll över vad som redovisas som anläggningstillgång och tillämpar inte heller någon enhetlig princip vid aktivering av tillgångar. med (dnr 32-2006-0672) av myndighetens föremålssamlingar är digitalt registrerade. Delar av samlingarna är inte registrerade alls. Myndigheten har ingen fastställd plan för den återstående registreringen och digitaliseringen av föremålen i samlingarna. Det finns också brister i myndighetens inventeringsrutiner. Statens museer för världskultur (dnr 32-2006-0687) av myndighetens föremålssamlingar är digitalt registrerade. Myndigheten har ingen fastställd plan för den återstående digitaliseringen av föremålen i samlingarna. Det finns också brister i myndighetens inventeringsrutiner. (dnr 32-2006-0468) avyttring av en fastighet till Bodens kommun har inte skett affärsmässigt. Bodens kommun har begärt förhandsbesked om köpet, men det kan ifrågasättas om kommunen styrkt sitt behov enligt kraven i förordningen om överlåtelse av statens fasta egendom med mera. Rymdstyrelsen (dnr 32-2006-0729) Rymdstyrelsen har inte betalat sin avgift till det europeiska rymdorganet i rätt tid. Myndigheten ville avvakta en bättre valutakurs. En anställd person saknar arbetsplikt . Något avgångsavtal har fortfarande inte tecknats med personen i fråga. (dnr 32-2006-0494) har inget att erinra mot de redovisningsprinciper som använt, men rekommenderar banken att komplettera dokumentationen av sitt regelverk samt den kunskap som finns avseende de ekonomiska relationerna med , . Försvarsmakten (dnr 32-2006-0513) Försvarsmaktens process för att förbättra redovisningen av beredskapstillgångar har resulterat i en korrigering om . Värdet av tillgångarna är dock sannolikt för högt. Ersättningen för drift av flygplatser har inte lösts mellan Försvarsmakten och . Faktureringsrutinerna har inte fungerat gentemot . Det har inneburit att inte fakturerats för arbete som utförts . GRANSKNINGSRAPPORTER SEDAN åRLIGA RAPPORTEN 2006 UNDERBILAGA 2 2007/08:RRS1 2007/08:RRS1 UNDERBILAGA 2 GRANSKNINGSRAPPORTER SEDAN åRLIGA RAPPORTEN 2006 Granskningsrapporter sedan årliga rapporten har publicerat 26 granskningsrapporter inom effektivitetsrevisionen sedan den årliga rapporten . En kort sammanfattning av innehållet samt de viktigaste iakttagelserna från respektive granskning redovisas i det följande. Statliga insatser för nyanlända invandrare (RiR 2006:19) har granskat statens insatser för introduktionen av nyanlända invandrare. Granskningen har tagit utgångspunkt i regeringens, (), och ansvar för att genomföra integrationspolitiken. Ansvaret för att introducera de nyanlända är delat mellan staten och kommunerna. Den mottagande kommunen samordnar introduktionsprogram medan staten finansierar, stöder och följer upp kommunens verksamhet. Granskningen visar bland annat att regeringen inte tydligt definierat myndigheternas ansvar och åtaganden i introduktionen. har inte följt reglerna för beslut om ersättning till kommunerna. AMS och har i flera fall inte styrt, kvalitetssäkrat och följt upp sina åtaganden och former för samverkan med kommunerna. Styrning och kontroll av regeltillämpningen inom socialförsäkringen (RiR 2006:20) Hög kvalitet i handläggning och korrekta beslut är grundläggande för rättssäkerheten i socialförsäkringen. För tilltron till försäkringen är det också angeläget att fusk stävjas. Regeringen har framhållit vikten av att kvaliteten i handläggningen ökar och att fusk motverkas. har granskat regeringens och styrning och kontroll av regeltillämpningen inom socialförsäkringen. Granskningen visar att det finns brister i både regeltillämpning, kontroll och kunskaper. Varken eller tidigare har närmare analyserat varför kvaliteten på beslutsunderlagen varierar inom vissa förmånsslag eller skiljer sig åt mellan vissa kontor. Arbetet med att motverka bidragsbrott är i viktiga avseenden outvecklat och upptäcktsrisken är låg. i statliga fastighetsbolag (RiR 2006:21) har granskat finansförvaltningen i de statliga fastighetsbolagen , , , och . Bolagens sammanlagda skulder uppgår till . Syftet har varit att bedöma om finansförvaltningen av främst bolagens skulder är affärsmässig och effektiv. Granskningen visar bland annat att bolagens benägenhet att ta finansiella risker varierar. Flera av de granskade bolagen har en ofullständig, oprecis och i några fall inaktuell finanspolicy. Flera bolag skulle sannolikt kunna öka sin avkastning genom alternativa upplånings- och placeringssätt. har för stort eget kapital och avkastningen på kapitalet har varit låg. Regeringen har i sin roll som ägarförvaltare inte agerat vid indikationer på överkapitalisering eller då bolagen har ofullständiga finanspolicyer. Den offentliga arbetsförmedlingen (RiR 2006:22) har granskat den offentliga arbetsförmedlingens effektivitet, produktivitet samt dess roll i matchningsprocessen. Även åtgärder som har vidtagits för att förbättra effektiviteten har granskats. Granskningen visar att det finns stora brister i hur arbetsförmedlingen fungerar. Arbetsförmedlingens betydelse i matchningsprocessen har minskat och produktiviteten har utvecklats svagt. Effektiviteten ligger på en låg nivå och det finns stora effektivitetsskillnader mellan arbetsförmedlingskontoren. Åtgärder som syftar till att öka effektiviteten utvärderas inte. Strategiska insatser, till exempel arbetsgivarkontakter, har inte prioriterats. Granskningen visar också att det finns brister i målstruktur. Det är även svårt att utläsa om och regeringens prioriteringar får genomslag i arbetsförmedlingens arbete. Det makroekonomiska underlaget i budgetpropositionerna (RiR 2006:23) har granskat kvaliteten i det makroekonomiska underlag som regeringen redovisat i budgetpropositionerna åren 19942005. Efter den statsfinansiella krisen infördes ett utgiftstak samt ett överskottsmål för den offentliga sektorns finanser. I såväl budgetpropositionen som den ekonomiska vårpropositionen redovisar därför regeringen beräkningar av de offentliga inkomsterna och utgifterna både för budgetåret och bortom budgetåret. Om de statliga utgifterna underskattats i budgeten och utgifterna sedan blir högre än beräknat finns det risk för att planerade reformer måste ställas in eller besparingar genomföras för att klara utgiftstaket. Granskningen visar att regeringens prognoser är osäkra men att de överlag inte har sämre precision än prognoser från andra prognosinstitut. Ett undantag är den öppna arbetslösheten, där regeringen systematiskt har redovisat mer optimistiska prognoser än andra prognosinstitut. Granskningen visar också att det saknas en samlad bedömning och analys av osäkerheten i beräkningarna. Granskning av interna styrning och kontroll av informationssäkerheten (RiR 2006: 24) har granskat () arbete med informationssäkerhet. AMV:s hanterar i sina IT-system betydande penningströmmar, omfattande integritetskänsliga personuppgifter samt uppgifter om företag och lediga platser. Om systemen inte är tillräckligt säkra kan det leda till att informationen i registren blir felaktig, att känsliga uppgifter röjs eller att IT-stöd inte är tillgängligt för matchning mellan arbetssökande och lediga arbeten. Därför ställs höga krav på att AMV:s ledning ser till att uppgifter och tjänster i IT-systemen skyddas. granskning visar att AMV:s ledning inte arbetar tillräckligt systematiskt med verkets informationssäkerhet. Flera beslut om säkerhetsåtgärder har inte genomförts eller följts upp. Riskanalysen saknar väsentliga delar och personalen utbildas inte systematiskt i informationssäkerhet. Ansvaret för säkerheten har delegerats men de ansvarigas insatser har inte följts upp i tillräcklig utsträckning. Granskning av interna styrning och kontroll av informationssäkerheten (RiR 2006: 25) har granskat arbete med informationssäkerhet. ansvarar bland annat för beviljande av asyl, medborgarskap samt tillstånd för besök och bosättning i . I verkets IT-system finns stora volymer personuppgifter. Brister i förmåga att skydda sina IT-system kan leda till allvarliga konsekvenser för enskilda personer. Om inte personuppgifter hanteras korrekt kan det leda till att fel beslut fattas i asyl-, tillstånds- och medborgarskapsärenden. Granskningen visar att har vissa delar av ett ledningssystem för informationssäkerhet på plats. Flera beslut om informationssäkerhet har dock inte genomförts i praktiken. Granskning av interna styrning och kontroll av informationssäkerheten (RiR 2006: 26) har granskat arbete med informationssäkerhet. Vid finns viktig information i fastighetsregistret, geografiska databaser och ett geodetiskt referenssystem. Om geografisk information och fastighetsinformation inte är tillgänglig eller innehåller fel, kan det leda till allvarliga konsekvenser. Till exempel kan enskilda drabbas eftersom informationen i fastighetsregistret ligger till grund för bankers och kreditinstituts långivning. granskning visar att har flera fungerade delar i ett ledningssystem för informationssäkerhet. Regeringens uppföljning av överskottsmålet (RiR 2006:27) har beslutat att finanspolitiken ska inriktas mot ett överskott i de offentliga finanserna motsvarande av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Detta så kallade överskottsmål är en central del av det finanspolitiska ramverk som tillkom efter den offentligfinansiella krisen . För att överskottsmålet ska vara styrande för budgetpolitiken måste det följas upp på ett systematiskt och rättvisande sätt. Ett klart definierat mål och en tydlig och systematisk uppföljning skapar trovärdighet för finanspolitiken. har granskat hur regeringen redovisat uppföljningen av överskottsmålet från budgetpropositionerna för 20002007 samt i Årsredovisning för staten för åren 19992005. Granskningen visar att regeringens uppföljning av överskottsmålet redovisats på ett osystematiskt och delvis inte rättvisande sätt. Regeringen har betonat olika bedömningsgrunder för hur finanspolitiken förhåller sig till överskottsmålet. En av de indikatorer regeringen har använt för uppföljningen förefaller inte vara lämplig för att styra mot målet. Överskottsmålet har heller inte definierats på ett sätt som underlättar uppföljningen. Anställningsstöd (RiR 2006:28) har granskat anställningsstödens effekter på den reguljära sysselsättningen och arbetsförmedlingens hantering av stöden. Granskningen visar att stöden har begränsade sysselsättningseffekter, bland annat till följd av att anställningar med stöd tränger undan andra reguljära anställningar. Arbetsförmedlingens kontroll av arbetsgivarna inför beslut om anställningsstöd är bristfällig och kontrollen bedrivs inte på ett enhetligt sätt. Det finns även brister i arbetsförmedlingens rutiner för att motverka överutnyttjande, konkurrenssnedvridning och korruption. Reformen av Försvarets logistik. Blev det billigare och effektivare? (RiR 2006:29) bildades Försvarsmaktens logistik (FMLOG). Därmed knöts stora delar av Försvarsmaktens logistik samman i en organisationsenhet och det infördes ett nytt system för styrning och finansiering. Syftet var att uppnå en billigare och effektivare logistik. Granskningen visar att reformen har medfört att kostnaderna sjunkit något. Men logistiken är ännu inte är anpassad till det nya försvaret. Försenade eller uteblivna leveranser är vanliga.