frsrdg · GU04JO1 · 2007-01-01 00:00:00 — Sökanden och sökandens dotter meddelade att man inte vill ha någon ny prövning på plats utan vill att länsrätten prövar det inlämnade överklagandet. Arbetstera- peuten meddelade i sin tur sökandens önskemål till . Detta meddelande har dock aldrig registrerats på ärenderegistrets händelselis- ta. Då sökanden ej hört något ifrån länsrätten kontrollerade densamme anled- ningen varvid det uppdagades att överklagandet aldrig överlämnats till läns- rätten. Sökandens dotter tog då kontakt med hand- läggare varvid ärendet åter aktualiserades och kommunens arbetsterapeut återigen kopplades in. Kontakt upprättades, , mellan sökandens dotter och kommu- nens arbetsterapeut och sjukgymnast för ny prövning och bedömning på plats. Tidpunkten för den nya prövningen bestämdes till . Vid tidpunk- ten för den nya prövningen var arbetsterapeuten sjuk varvid det beslutades om nytt datum . Efter prövning och bedömning utfärdade kommunens arbetste- rapeut nytt intyg där behovet av bl.a. trapphiss intygas, . Intyg från fastighetsägaren om medgivande till anpassningsåtgärderna inkom till stadsdelsförvaltningen . Den förnyade ansökan om bostadsan- passningsbidrag, med intygen från arbetsterapeuten och fastighetsägaren som bilagor, inkom till . Beslut om bostadsan- passningsbidrag togs i delegation av stadsbyggnadsnämnden . Under handläggningens gång kontaktade för prisuppgift avseende installation av trapphiss. Offert inkom till kontoret 2004- 05-24. Montage av trapphissen beställdes som beslutet togs (). Orderbekräftelse inkom och monterades trapphissen. Den tidsutdräkt som förevarit mellan , då sökandens dotter meddelade önskemålet om prövning av överklagandet hos länsrätten, och , då ärendet åter aktualiserades, är naturligtvis olycklig. Stadsbygg- nadskontoret har i sin handläggning missat sökandens önskemål om att få ärendet prövat hos länsrätten och i tron att handläggningen av ärendet fort- gick, genom kontakter mellan sökanden och kommunens arbetsterapeut, ej heller bevakat ärendet. handlades 2 949 ärenden om bostadsanpassningsbidrag. Personalstyrkan, på tre heltidsanställda, har sedan arbetsuppgifterna tillfördes varit . Då ärendemängden ökat drastiskt har arbetssituationen inom enheten varit mycket pressande. Vidare har, , enheten drabbats av en långtidssjuk- skrivning med vikarie som följd. följde en pen- sionsavgång samt ett upphörande av en projektanställning. genomfördes tillika en omflyttning av enhetens personal inom stadsbygg- nadskontorets lokaler. Med avseende på de senare årens ökade ärendeantal gjordes en organisationsöversyn av enheten Bostadsanpassningsbidrag. Som en följd av denna beslutades att tillföra enheten ytterligare resurser och har enheten således utökats med två handläggare. Kontoret frånhänder sig inte på något sätt ansvaret för de brister i hand- läggningen som uppstått i det aktuella ärendet och beklagar därför den olä- genhet detta medfört för E.J. Den ovan redovisade arbetssituationen har dock varit en bidragande orsak till den uppkomna situationen. Kontoret vill dock framhålla att när väl den uppkomna situationen uppdagades genomfördes anpassningen mycket skyndsamt. 2 006 /0 7:J O1 lämnades tillfälle att kommentera remissyttrandet, men hördes inte av. I beslut anförde JO följande. Av utredningen framgår att nämnden genom ett beslut avslog E.J:s ansökan om bostadsanpassningsbidrag till en trapphiss. Som skäl för beslutet angavs att bl.a. E.J. inte hade medverkat i utredningen och att arbetsterapeuten därför inte kunde intyga behovet av bostadsanpassningsåt- gärder. När E.J:s överklagande av beslutet kom in gjorde bedömningen att beslutet med hänsyn till nya uppgifter som kommit fram borde omprövas enligt 27 § förvaltningslagen (1986:223). Förvaltningen ansåg att en prövning av överklagandet i länsrätten skulle innebära en avsevärd, icke önskvärd tidsspillan och överlämnade därför inte överklagandet till länsrätten. I 27 § förvaltningslagen föreskrivs att om en myndighet finner att ett be- slut, som den har meddelat som första instans, är uppenbart oriktigt på grund av nya omständigheter eller av någon annan anledning, skall myndigheten ändra beslutet, om det kan ske snabbt och enkelt och utan att det blir till nackdel för någon enskild part. Syftet med bestämmelserna om omprövning är i första hand att felaktiga beslut skall ändras så snabbt, enkelt och billigt som möjligt. Ett överklagande får dock inte bli liggande hos myndigheten i avvaktan på omprövning, och skyldigheten att ompröva gäller normalt inte när det krävs ytterligare utredning i ärendet. (Se prop. 1985/86:80 s. 76 och 78.) En beslutsmyndighet har utanför tillämpningsområdet för 27 § förvalt- ningslagen befogenhet att på sedvanerättslig grund ompröva sina beslut. Om- prövningsmöjligheten bör dock användas med viss försiktighet. Befogenheten att ompröva beslut bör tillämpas så att den inte ger underlag för uppfattningen att myndigheterna undertrycker ett överklagande. Om en klagande har lämnat nya uppgifter som om de är riktiga skall föranleda omprövning har det emellertid ansetts ligga i linje med lagstiftarens avsikter att beslutsmyndighe- ten behåller ett överklagande för att kontrollera om uppgifterna är riktiga. (Se a. prop. s. 42 och och , Förvaltningslagen med kommentarer, 2003, s. 328 f.). Vad som har kommit fram om handläggningen i detta fall föranleder föl- jande uttalanden. Av vad som angavs som skäl för nämndens avslagsbeslut framgår att utredningen i ärendet uppenbarligen inte var tillräcklig för att nämnden eller länsrätten skulle kunna ta ställning till E.J:s behov av bo- stadsanpassningsåtgärder. Jag har därför förståelse för nämndens vilja att i den uppkomna situationen inom ramen för ett omprövningsförfarande kom- plettera utredningen i ärendet. Avsikten var tydligen att detta skulle vara till fördel för E.J. Handläggningen, som borde ha skett med stor skyndsamhet, var dock redan inledningsvis alltför långsam. Först togs ny kontakt med E.J. I anslutning därtill meddelade hon att hon önskade att omprövningsförfarandet skulle avbrytas och ärendet överlämnas 2 006 /0 7:J O1 Detta föranledde på grund av förbiseende inte ens några över- väganden av förvaltningen. Till följd av fortsatt bristfällig bevakning av ären- det vidtogs inte några handläggningsåtgärder alls . Förvaltningen tog då ny kontakt med E.J. och utredningen kunde sedan kom- pletteras. Nytt beslut i ärendet, genom vilket E.J. beviljades bostadsanpass- ningsbidrag, fattades först . har anfört om ar- betssituationen på den aktuella enheten ursäktar inte bristerna i handläggning- en. Jag är mycket kritisk till det inträffade. Jag noterar att nämnden har tillfört enheten ytterligare resurser. Vad som har kommit fram i övrigt föranleder inte någon åtgärd av mig. Initiativärende mot två kommunala nämnder rörande uppdrag till bolag och enskilda att utreda förutsättningarna för serveringstillstånd i enskilda ärenden och om det varit förenligt med bl.a. föreskrifterna om överlämnande av förvaltningsuppgift (Dnr 2561-2004) I ett beslut anförde JO följande. Vid min inspektion av i kommun och i kommun uppmärksammades följande. Enligt ett avtal undertecknat i och i uppdrog kommun åt att utreda förutsättningarna för serveringstillstånd i enskilt ärende med dnr SN/000111. I avtalet angavs bl.a. att alkoholhandläggare skulle bistå med erforderliga handlingar. utfärdades en fullmakt för att företräda socialnämnden i ärendet med dnr SN/000111. Enligt ett avtal undertecknat i och i uppdrog kommun åt att utreda förutsättningarna för ser- veringstillstånd i enskilda ärenden. I avtalet angavs bl.a. att kommunen skulle bistå med erforderliga handlingar, inhämta yttranden och kommunicera ären- det inför beslut. Enligt ett avtal uppdrog i kom- mun åt /, Box 379, 701 47 , att vara nämnden behjälplig med att utreda förutsättningarna för serveringstill- stånd och eventuell återkallelse av serveringstillstånd avseende ett restaurang- aktiebolag. I avtalet angavs bl.a. att socialnämnden skulle handha all myndig- hetsutövning och sköta alla kontakter med bolaget och andra. i kommun och i kommun an- modades att yttra sig angående uppdraget till respek- 2 006 /0 7:J O1 Yttrandena skulle särskilt avse i vad mån avtalen innefattade överlämnande av myndighetsutövning. i kommun yttrade i sitt remissvar att nämnden inte såg uppdraget att utföra utredning enligt angiven handläggning samt enligt upp- rättat avtal som ett överlämnande av myndighetsutövning. Till yttrandet foga- des en skrivelse upprättad av socialförvaltningen i kommun den 27 au- gusti 2004. Av skrivelsen framgick bl.a. följande. avtalades mellan kommun och kommun att kommun genom sin alkoholhandläggare skulle bistå med handläggning av ärenden enligt alkohollagen. Utredare hade enligt avtal uppdrag att utreda förutsättningarna för serveringstillstånd. arbetsutskott beslutade enligt förslag att anlita biträde i pågå- ende utredning. sades avtalet muntligen upp av kommun och kom- mun stod utan handläggare att utföra utredningar enligt alkohollagen. kommun sade formellt upp avtalet rörande samarbete om handläggning av ansökningar enligt alkohollagen . kommun tvingades säga upp avtalet om samverkan av personalsociala skäl. kommun har tillfälligt anlitat extern konsult, , för att få en så objektiv och sakkunnig bedömning som möjligt, detta för att upp- nå kvalitet i detta speciella fall då både alkoholhandläggare och ansvarig tjänsteman som var satta att utreda ärendet blev kritiserade för att vara dels inkompetenta, dels partiska. Ansvarig tjänsteman i kommun, , avdelningschef, familjeomsorgen, har varit formellt ansvarig enligt förvaltnings- lagens bestämmelser. Utredningen har även varit underställd avdelningsche- fen och arbetats fram i nära samarbete med denna. Uppdragstagare har stått under myndighetens arbetsledning och utfört arbetsuppgifter enligt uppdraget. I det aktuella ärendet har myndighetsutövningen inneburit följande: att ta emot anmälan/ansökan, att besluta att utredning skall inledas, att underrätta berörd part om att utredning har inletts, att utse handläggare, att överlämna eventuella handlingar till den som skall handlägga ärendet, att inhämta remis- ser samt uppgifter från myndigheter och enskilda personer, att dokumentera de uppgifter som inhämtats och olika åtgärder under utredningsarbetet, att delge part utredningen, att upplysa part om rätt till företräde inför social- nämnd, att föredra ärendet samt att fatta beslut och underrätta den enskilde om beslutet. Handläggningen som innefattar myndighetsutövning enligt ovan har kommun ansvarat för. , , medverkade vid socialnämndens sammanträde för att bereda nämndens ledamöter möjlighet att ställa frågor. har tagit fram ett beslutsunderlag till i kommun för att nämnden skall kunna bedöma om tillståndshavaren i det enskilda ärendet uppfyller kraven i alkohollagen. Upp- dragstagaren har i samråd med ansvarig handläggare i kommun givit förslag till beslut. i kommun lämnade följande yttrande. i har en handläggartjänst för utredning och uppföljning av serveringstillstånd i kommunen. Antalet serveringstillstånd uppgår till ca 25 (har antalet varierat mellan 23 och 28). kom- muns alkoholhandläggare har tidigare, enligt ett särskilt avtal, även åtagit sig utredningsuppdrag åt i . Avtalet sades upp och handläggaren har inte längre några uppdrag i grannkommunen. 2 006 /0 7:J O1 Den aktuella restaurangen har tidigare fått flera allvarliga anmärkningar rörande formerna för serveringen av alkoholdrycker, ordningen i lokalerna etc. anmärkningar föranledde socialnämnden att dra in restaurangens tillstånd att servera alkohol. Nämndens beslut upphävdes dock efter att ärendet prövats i länsrätten. Relationen mellan kommunens alkoholhandläggare och restaurangens ägare har, i samband med de motsatta uppfattningar som förevarit, blivit allvarligt försämrad. Då förnyade anmäl- ningar inkommit till socialnämnden rörande brister i restaurangens verksam- het, bedömde avdelningschefen för individ och familjeomsorgen att det inte var lämpligt att ordinarie handläggare utredde anmälan. Skälet till denna bedömning var dels att den dåliga relationen mellan kommunens alkohol- handläggare och restaurangens ägare allvarligt för att någon tilltro till hand- läggarens objektivitet skulle finnas. Den uppkomna situationen kunde uppfat- tas som nära jäv. Alkoholhandläggaren upplevde dessutom att han riskerade sin hälsa om han återigen utsattes för de starka påtryckningar och den psykis- ka belastning som förekommit i samband med hans tidigare handläggning i ärendet. Någon ersättare med tillräcklig kompetens att genomföra utredningen fanns inte bland övrig personal inom förvaltningen. Angränsande kommuners alkoholhandläggare saknade möjligheter att ta på sig uppdraget. Mot ovanstående bakgrund planerades handläggningen av ärendet enligt följande: Avdelningschef för individ och familjeomsorg tog över det formella ansvaret för handläggningen av ärendet. Då de frågeställningar rörande fort- satt serveringstillstånd för restaurangaktiebolaget befanns vara av tämligen komplex karaktär, anlitades två sakkunniga utredare, och , från företaget . De sakkunniga utredar- na skulle, underställda avdelningschefen, bedöma det material som framkom under utredningen. Remisser till berörda myndigheter och kontakter med restaurangen ombesörjdes av socialnämndens personal. Ett tillsynsbesök genomfördes av avdelningschef tillsammans med . Avtalet som tecknades med är formulerat så att all myndighetsutövning ligger på socialnämndens tjänstemän. och uppgift var att bedöma de skriftliga uppgifter som fram- kom under utredningen, i förhållande till gällande alkohollagstiftning samt värdera de skäl som enligt lagen finns för att socialnämnden skulle vidta åt- gärder. I avtalets formulering har särskilt framhållits att utredningen sker i nära samarbete med ansvarig befattningshavare, anställd av kommun, vilken tillika är arbetsledare till och . I avtalet regleras även frågor om sekretess samt hantering av inkommande handlingar i ärendet. har sammanfattningsvis, för att uppnå god kvalitet på den utredning som ligger till grund för nämndens beslut om åtgärd i ärendet, i detta speciella fall använt sig av kompetenta utredare utanför skaran av an- ställda tjänstemän inom kommunen. Nämnden har valt att anlita två, i upp- draget namngivna, externa personer till uppgiften. Dessa har stått under direkt arbetsledning av verksamhetens chef. Arbetsledningen har varit utformad så att all kommunikation med berörda parter har skett genom kommunens hand- läggare i ärendet. Utredarna har endast efter avdelningschefs beslut själva tagit kontakt med berörda parter i ärendet. Vägledande för utformandet av kontraktet, det vill säga att anlita så kallade osjälvständiga uppdragstagare, har varit JO:s tidigare ställningstagande till förfaringssättet i förhållande till annan lagstiftning. är väl medveten om att myndighetsutövning inte, utan stöd i lag, får överlåtas till någon form av enskild verksamhet och att JO i tidigare beslut funnit att handläggningen av ärendet är så nära förknippad med myn- dighetsutövningen att förbudet att överlåta myndighetsutövningen även bör anses innefatta handläggningen. 2 006 /0 7:J O1 För att ytterligare tydliggöra ansvarsfördelning mellan socialnämnden och konsultföretaget har det avtal som används vid anlitandet av Niagara Utbild- ning AB ändrats något. i kommun bifogade en kopia av det ändrade avtalet. En förvaltningsuppgift kan enligt 11 kap. 6 § tredje stycket regeringsformen överlämnas till bolag, förening, samfällighet, stiftelse, registrerat trossamfund eller någon av dess organisatoriska delar eller till enskild individ. Innefattar uppgiften myndighetsutövning, skall det ske med stöd av lag. Möjligheten att inom det kommunala området överlämna förvaltningsupp- gifter regleras i 3 kap. 16 § kommunallagen (1991:900). Kommuner och landsting får efter beslut av fullmäktige lämna över vården av en angelägenhet, för vars handhavande särskild ordning inte föreskrivits, till ett aktiebolag, ett handelsbolag, en ekonomisk förening, en ideell förening, en stiftelse eller en enskild individ. I bestämmelsen hänvisas till kravet på lag- stöd i 11 kap. 6 § regeringsformen, om uppgiften innefattar myndighetsutöv- ning. Regeln i 3 kap. 16 § kommunallagen har kommit till för att reglera förut- sättningarna för att lägga ut verksamhet på kommunala företag. Regeln har emellertid getts en sådan utformning att den allmänt reglerar förutsättningarna för kommunerna och landstingen att lämna över förvaltningsuppgifter till privaträttsliga subjekt (se bet. 1990/91:KU38 s. 44). Vad som avses i paragra- fen med att en särskild ordning har föreskrivits har berörts i förarbetsuttalan- den (prop. 1992/93:43 s. 5). En angelägenhet får i princip inte överlåtas till ett särskilt rättssubjekt, om det i en författning har angetts att ett visst kommunalt organ skall handha denna, såsom exempelvis i 7 kap. 15 § alkohollagen (1994:1738). Detta utesluter dock inte att vissa delar av en spe- cialreglerad uppgift, t.ex. vissa driftsfrågor eller andra verkställighetsuppgif- ter, kan bedrivas i privaträttsliga former. Möjligheterna till det är främst bero- ende av hur speciallagstiftningen är utformad inom det aktuella området. I 7 kap. alkohollagen finns bestämmelser om tillstånd till servering av spritdrycker, vin och starköl. Av 7 kap. 12 § alkohollagen framgår att sådant tillstånd meddelas av den kommun där serveringsstället är beläget. Enligt 7 kap. 15 § fullgörs kommunens uppgifter enligt lagen av den eller de nämn- der som kommunfullmäktige bestämmer. Vidare gäller enligt 16 § att kom- munen får träffa avtal med en annan kommun om att uppgifter som kommu- nen har enligt lagen skall ombesörjas helt eller delvis av den andra kommu- nen. Kommunen får dock inte överlåta befogenheten att avgöra ärenden enligt kapitlet. I författningskommentaren till 7 kap. 16 § (prop. 1994/95:89 s. 108) uttalas att det inte föreligger något hinder för en kommun att anlita fristående expertis eller konsulter i tillståndsärenden så länge inte dessa anförtros upp- gifter som innefattar någon form av myndighetsutövning. Detta följer, enligt vad som vidare uttalas, av allmänna regler och påkallar inte någon särskild bestämmelse; kommunen måste emellertid beakta de sekretessfrågor som därvid kan uppkomma. 2 006 /0 7:J O1 Enligt 3 kap. 16 § kommunallagen krävs ett beslut av kommunfullmäktige för ett överlämnande av en förvaltningsuppgift. Det framgår inte av utredningen om sådana beslut har fattats i de nu aktuella fallen. Som har sagts krävs stöd i lag för ett överlämnande beträffande såda- na uppgifter som innefattar myndighetsutövning. Utmärkande för all myndig- hetsutövning är att det rör sig om beslut, gynnande eller missgynnande, eller andra åtgärder som ytterst är ett uttryck för samhällets maktbefogenheter i förhållande till medborgarna. Ett beslut om tillstånd att bedriva en viss verk- samhet, t.ex. serveringstillstånd, innefattar myndighetsutövning. Det får be- träffande sådana fall anses att även beredningen inför beslutet innefattar myn- dighetsutövning (jfr JO 2001/02 s. 250). Bestämmelsen i 11 kap. 6 § tredje stycket regeringsformen bör inte ges annan innebörd än att den tar sikte på hela handläggningen av ett ärende. Beredningen av och beslutet i ärendet anses i princip utgöra oskiljaktiga delar av en och samma förvaltningsuppgift. Att utreda förutsättningar för serveringstillstånd och att företräda en kommun i ett sådant ärende innefattar således myndighetsutövning som det enligt min mening inte finns stöd i lagstiftningen för att överlämna till bolag eller enskil- da. i har yttrat att det av nämnden ingångna avtalet har utformats mot bakgrund av gällande praxis avseende anlitande av s.k. osjälv- ständiga uppdragstagare. En kommun anses ha möjlighet att anlita uppdrags- tagare för att utföra en viss arbetsuppgift. Uppdragstagarens ställning i förhål- lande till den uppdragsgivande myndigheten har betydelse för frågan om uppdraget över huvud taget utgör ett överlämnande av förvaltningsuppgifter. En uppdragstagare, under förutsättning att det är fråga om en fysisk person, kan ha en sådan anknytning till myndigheten att han eller hon kan anses delta i myndighetens verksamhet. Det förutsätts att en sådan uppdragstagare står under myndighetens arbetsledning och utför uppgifter som vanligen ankom- mer på anställda hos myndigheten. För uppdragstagare av detta slag, s.k. beroende eller osjälvständiga uppdragstagare, är bestämmelserna i sekre- tesslagen (1980:100) direkt tillämpliga. Vidare kommer de handlingar som uppdragstagaren tar emot och upprättar inom ramen för sitt uppdrag att vara allmänna handlingar i myndighetens verksamhet (se JO 2001/02 s. 250). Även reglerna i om ansvar för tjänstefel och i skadeståndslagen om det allmännas skadeståndsansvar blir direkt tillämpliga beträffande en sådan uppdragstagare. i kommun lämnade enligt lydelsen i avtalet utred- ningsuppdrag till två namngivna fysiska personer. Nämnden har uppgett att uppdragstagarna anlitades då det inte ansågs lämpligt att ordinarie handlägga- re utredde ärendet. Inget tyder emellertid på att det var fråga om annat än en arbetsuppgift av sådant slag som nämndens ordinarie personal vanligen utför. Enligt avtalets lydelse och enligt vad som sägs i remissvaret utövade verk- samhetens chef direkt arbetsledning över utredarna. Dessa förefaller således inte ha haft en självständig ställning i förhållande till nämnden. Huruvida deras anknytning till nämnden varit sådan att de kan anses ha deltagit i nämn- dens verksamhet kan emellertid inte bedömas utifrån utredningen i detta ärende. Jag finner inte tillräckliga skäl att gå vidare i utredningen i denna del. 2 006 /0 7:J O1 Jag noterar dock att i det avtal som senare, , har träffats mellan nämnden och uttryckligen anges att utredarna genom uppdraget deltar i nämndens verksamhet. I de nu aktuella avtal som kommun ingick om utredningsuppdrag lämnades uppdragen direkt till ett bolag. Som förut sagts kan ett sådant sub- jekt i princip inte ha ställning som s.k. osjälvständig uppdragstagare. Det kan i och för sig finnas utrymme för en myndighet att träffa avtal med ett bolag om att bolaget skall ställa en viss person till myndighetens förfogande (se JO 2001/02 s. 250). De båda avtal som omfattas av min granskning hade emeller- tid inte ett sådant innehåll. Avtalen måste mot denna bakgrund uppfattas som ett överlämnande av förvaltningsuppgift vilket, i enlighet med det förut sagda, saknat lagstöd. Jag förutsätter att de båda kommunerna i sin fortsatta handläggning av hit- hörande ärenden beaktar vad som har kommit fram i detta ärende. 2 006 /0 7:J O1 Offentlighet och sekretess samt yttrande- och tryckfrihet Fråga om innehållet i ett e-brev som rektor skickat till personal vid en skola har inneburit en kränkning av de anställdas yttrandefrihet, m.m. (Dnr 58-2004) I en anmälan till JO gjorde J.F. gällande att rektorn vid i , , hade kränkt anställdas yttrandefrihet. Vidare gjorde han gällande att chefen för i , , hade efterforskat vem som hade lämnat uppgifter till pressen samt uppmanat rektorerna att lägga locket på interna angelägen- heter. hänvisade till en artikel i och begärde att JO skulle utreda överträdelserna av grundla- gen. Den aktuella tidningsartikeln innehöll bl.a. följande. I ett mail till sina anställda manar rektorn på Korsavadsenheten att inte prata om kommande besparingar med någon utanför skolan. I brevet till ett stort antal anställda efterlyser rektor synpunkter på hur man ska spara pengar . Brevet avslutas med Vill inte att ni har denna diskussion i pressen, med förvalt- ningschefen, med vårdnadshavare eller med politiker, eftersom det är vår inre angelägenhet. Enligt vad YA erfar har förvaltningschefen manat alla enhetschefer att försöka sköta interna frågor internt. Ett fackligt ombud på en av kommunens skolor trotsade uppmaningen och kallades därför in på förvaltningschefens rum.