frsrdg · GV04RRS13 · 2007-10-08 00:00:00 — styrelses redogörelse angående regeringens uppföljning av kommunernas ekonomi har granskat regeringens uppföljning och redovisning av kommunernas ekonomi och hur väl den fungerar som underlag för att bedöma den långsiktiga hållbarheten i kommunernas ekonomi. Resultatet av granskningen har redovisats i rapporten av kommunernas ekonomi (RiR 2007:16). har beslutat att slutsatserna av denna granskning ska överlämnas till i form av en redogörelse. sammanfattande slutsats i rapporten är att regeringens redovisning till om kommunernas ekonomi saknar väsentliga inslag. I granskningen har bl.a. funnit att regeringens redovisning av kommunernas ekonomiska ställning är alltför snäv och att det saknas information om kommunernas beredskap . har även funnit brister i uppföljningen av hur kravet på god hushållning efterlevs och otydligheter i regeringens bedömning av kommunernas ekonomi. Styrelsen vill betona betydelsen av att har en god inblick i hur kommunernas ekonomi utvecklas på kort såväl som på . slutsatser i rapporten om brister i regeringens uppföljning och redovisning bör därför enligt styrelsen vara intressanta för . Vilken beredskap har kommunsektorn ?5 I vilken utsträckning efterlevs kommunallagens krav på ekonomiska förvaltning?5 Snäv redovisning av kommunernas ställning6 Information saknas om kommunernas beredskap inför framtiden6 Brister i uppföljningen av hur kravet på god ekonomisk hushållning efterlevs7 Regeringens bedömning av kommunernas ekonomi är alltför otydlig.7 Uppföljning av kommunernas ekonomiska ställning7 Uppföljning av kommunernas beredskap inför framtiden8 Uppföljning av efterlevnad av kravet på god ekonomisk hushållning8 Bedömning av kommunernas ekonomi8 överlämnar denna redogörelse till . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), Per (), (), (), () och (). har granskat regeringens uppföljning av kommunernas ekonomi. Resultatet av granskningen presenterades i rapporten av kommunernas ekonomi (RiR 2007:16). Intäkter och kostnader i den offentliga sektorn är ojämnt fördelade över tiden. Individen kostar respektive bidrar till det offentliga i livet. Totalt sett varierar därför den offentliga sektorns intäkter och kostnader med den demografiska utvecklingen. Det är en allmänt accepterad princip att varje generation ska bära sina kostnader för den skattefinansierade välfärden. konstaterar i sin granskning att den offentliga sektorn nu står inför växande ekonomiska påfrestningar som i hög grad berör kommunerna. Utmaningarna består av demografiskt betingade ökningar av vårdbehov och pensionsutbetalningar. Även behov av reinvesteringar i t.ex. infrastruktur och bostäder kan spela in. Till detta kan komma ökade krav på jämställda löner i den kvinnodominerade kommunala sektorn. I takt med att de äldre generationerna i kommunernas personalstyrka behöver ersättas av yngre kan dessutom lönestrukturen behöva omprövas. Regeringens uppföljning av kommunernas ekonomi är betydelsefull, eftersom staten har ett övergripande ansvar för den offentliga ekonomin och produktionen av välfärdstjänster. Kommunernas ekonomi utgör en omfattande del av den samlade offentliga sektorn och har därmed stor betydelse för den ekonomiska politiken och den långsiktiga hållbarheten i välfärdssystemen. granskning har inriktats mot att besvara granskningsfrågan om regeringens uppföljning av kommunernas ekonomi och redovisning till kan anses ändamålsenlig. Vid bedömningen vad som ska avses med ändamålsenlig utgår från den inriktning på uppföljning av kommunernas verksamhet som regeringen redogjorde för i kompletteringspropositionen 1992 och som ställt sig bakom. underströk då behovet av en övergripande uppföljning i och med omläggningen av statsbidragen, och ställde sig bakom vad som anfördes i kompletteringspropositionen om uppföljning och utvärdering1. I propositionen anges att regeringen med jämna mellanrum bör ge en samlad genomlysning av den verksamhet som finansieras av kommuner och landsting. Uppföljningen av kommunernas ekonomi bör bland annat omfatta: kommunallagens krav på en god ekonomisk hushållning, krav på anpassning av den kommunala verksamheten till de samhällsekonomiska förutsättningarna. I propositionen sägs vidare att brister i dessa avseenden ska uppmärksammas genom uppföljning. Några sanktioner föreslås inte, men kommunerna förutsätts åtgärda eventuella brister och försummelser. Med utgångspunkt från vad som anges i kompletteringspropositionen 1992 har formulerat tre frågor som, enligt mening, bör besvaras i regeringens redovisning till för att den ska kunna anses ändamålsenlig. Hur ser kommunens ekonomiska ställning ut? Redovisningen bör beskriva ekonomins utveckling för att ge en bild av kommunernas ekonomi . Vilken beredskap har kommunsektorn ? Redovisningen bör beskriva i vilken mån kommunernas ekonomi klarar framtida påfrestningar. I vilken utsträckning efterlevs kommunallagens krav på ekonomisk förvaltning? Redovisningen bör beskriva om kommunallagens krav på den ekonomiska förvaltningen följs. Dels för att bidra till den ekonomiska lägesbeskrivningen, dels för att som lagstiftare ska få återkoppling om hur lagen fungerar. noterar att de krav på kommunernas ekonomiska förvaltning som uttrycks i kommunallagens förarbeten korresponderar mot frågor. Underlag för att besvara frågorna bör därför enligt återfinnas i redovisningen. sammanfattande slutsats i rapporten är att regeringens redovisning till om kommunernas ekonomi saknar väsentliga inslag. Redovisningen av kommunernas ekonomiska ställning är alltför snäv ,och det saknas information om kommunernas beredskap . har även funnit brister i uppföljningen av hur kravet på god ekonomisk hushållning efterlevs och otydligheter i regeringens bedömning av kommunernas ekonomi. Snäv redovisning av kommunernas ställning Regeringen beskriver den kommunala ekonomin i sin årliga skrivelse om utvecklingen av den kommunala sektorn. anser att uppföljningen inte ger en allsidig belysning av kommunernas ekonomiska ställning. Enligt bör den ekonomiska statistiken presenteras utifrån ett bredare perspektiv så att variationerna mellan kommunerna framgår. Redovisningen rör ofta sektorn som helhet och anges i genomsnittsvärden. Nackdelen med genomsnittsdata är att svaga och starka kommuner tar ut varandra i redovisningen. anser vidare att det inte räcker att belysa kommunernas ekonomi utifrån resultaträkningen för att bedöma om ekonomin urholkas . Även balansräkningens information om utveckling av eget kapital och soliditet samt hur reinvesteringar finansieras med löpande intäkter behöver belysas. Regeringens uppföljning har därtill avgränsats till att bara gälla den verksamhet som kommunen bedriver i egen regi. Redovisningen skulle enligt vinna på att inbegripa statistik från kommunernas sammanställda redovisning, där även kommunala bolag och kommunalförbund ingår. finner vidare att det statistiska underlag som behövs för att visa spridningen mellan kommunerna och utvecklingen över tiden finns lättillgängligt hos SCB. Regeringen bör även använda sig av känslighetsanalyser för att visa hur förändringar i omvärldsfaktorer påverkar resultatet. Information saknas om kommunernas beredskap har i sin granskning funnit att det är viktigt med ett långsiktigt perspektiv för att främja en god ekonomisk hushållning. En god ekonomisk hushållning kräver dock enligt inte bara att dagens kostnader och intäkter balanseras. Det behövs också en beredskap för den framtida utvecklingen av kostnaderna för t.ex. vård och omsorg om äldre samt pensionsutbetalningar. Enligt presenterar regeringen dock inte något underlag för bedömningen om hur väl förberedda kommunerna är på att hantera framtida utmaningar. granskning indikerar att kommunerna inte heller själva ger mycket information i det avseendet. pekar även på att den planeringshorisont för kommunernas ekonomi som uttrycks i kommunallagen är relativt kort, särskilt med tanke på principen att varje generation själv ska bära sina kostnader. Brister i uppföljningen av hur kravet på god ekonomisk hushållning efterlevs Kommunallagen innehåller ett allmänt hållet krav på kommunerna att ha en god ekonomisk hushållning. Inom ramen för det kravet finns ett par mer specificerade krav på kommunernas ekonomiska förvaltning. Kommunerna ska ha en ekonomi i balans samt ha finansiella mål som är av betydelse för god ekonomisk hushållning. konstaterar att det saknas en särskild redovisning från kommunerna av balanskravsresultatet. En sådan sammanställning skulle enligt utgöra en väsentlig information för bedömningen av om lagens krav på balans i ekonomin efterlevs. Kommunallagen ställer vidare krav på att kommunerna ska ha finansiella mål som är av betydelse för god ekonomisk hushållning. konstaterar att regeringen visserligen redovisar i vilken mån sådana mål förekommer och vilka mål det vanligen rör sig om men att kopplingen till god ekonomisk hushållning inte ges samma utrymme i redovisningen. Regeringens bedömning av kommunernas ekonomi är alltför otydlig har funnit att kriterierna för regeringens bedömning av kommunernas ekonomi har växlat mellan åren. har regeringen kopplat kommunsektorns resultat till god ekonomisk hushållning och i sin bedömning översatt begreppet till en viss resultatnivå och då använt sig av den tumregel på av skatteintäkter och generella bidrag som Kommuner och Landsting föreslagit. konstaterar dock att regeringen inte själv har redovisat beräkningsunderlag för tvåprocentsnivån. Eftersom underlag saknas går det inte att bedöma om nivån är rimlig, eller om förändringar i omvärlden ger anledning att justera nivån. lämnar följande rekommendationer om regeringens redovisning av kommunernas ekonomi. Uppföljning av kommunernas ekonomiska ställning Regeringens redovisning av kommunernas ekonomiska ställning bör förtydligas genom att inkludera uppgifter från kommunernas balansräkning, såsom eget kapital och soliditet, inkludera uppgifter från kommunernas sammanställda redovisning, presentera statistiken så att utvecklingen över tiden och variationen mellan kommuner framgår. Regeringen bör även överväga att presentera känslighetsanalyser i sin redovisning av kommunernas ekonomiska ställning. Uppföljning av kommunernas beredskap Regeringen bör i sin uppföljning efterfråga information om kommunernas beredskap att planera inför framtida behov och möta den framtida kostnadsutvecklingen. Uppföljning av efterlevnaden av kravet på god ekonomisk hushållning Regeringen bör ge SCB i uppdrag att inhämta kommunernas balanskravresultat i räkenskapssammandraget. Regeringen bör följa upp i vilken utsträckning kommunernas finansiella mål har en grund i vad som utgör god ekonomisk hushållning för den egna kommunen. Bedömning av kommunernas ekonomi Regeringen bör vid bedömningen av kommunernas ekonomi använda sig av enhetliga och tydligt redovisade kriterier. Styrelsen har funnit att slutsatserna av den granskning som redovisat i rapporten av kommunernas ekonomi (RiR 2007: 16) bör överlämnas till i form av en redogörelse. Styrelsen vill i anslutning till detta anföra följande: Av framgår att regeringens uppföljning och redovisning av kommunernas ekonomi saknar väsentliga inslag. ger flera exempel på hur uppföljningen och redovisningen kan förbättras i syfte att ge en mer allsidig bild av den kommunala ekonomin och hur den utvecklas. Enligt behöver bl.a. regeringens redovisning av kommunernas ekonomiska ställning förtydligas genom att bl.a. inkludera fler uppgifter från kommunerna. Statistiken bör enligt kompletteras och redovisas på ett sådant sätt att också utvecklingen över tiden och variationen mellan kommunerna framgår. har i granskningen funnit brister bl.a. när det gäller det underlag som regeringen använder sig av vid bedömningen av den långsiktiga hållbarheten i kommunernas ekonomi. bedömer vidare att statistiken och övrigt underlag behöver bli föremål för mer analys och utredning innan den presenteras för . Styrelsen vill understryka vikten av att riksdag och regering har en god inblick i kommunernas ekonomi och hur den förväntas utvecklas på såväl kort som . Utvecklingstendenser och problem i den kommunala sektorn bör enligt styrelsen noggrant följas upp och analyseras av regeringen. Styrelsen anser bl.a. att regeringens uppföljning bör omfatta såväl kommunsektorn som helhet som enskilda kommuner. Det är enligt styrelsen inte tillräckligt att återge statistik som redovisar genomsnittsvärden utan behöver också få kännedom om variationerna mellan landets kommuner. Styrelsen vill också framhålla att den samlade redovisningen av utvecklingen bör bygga på statistik som även omfattar kommunala bolag och kommunalförbund. Utvecklingen inom dessa organisationer har också stor betydelse för kommunernas ekonomi. Styrelsen finner att iakttagelser är väsentliga och att de slutsatser som redovisat kan medverka till en mer ändamålsenlig uppföljning och redovisning av kommunernas ekonomi. Med detta överlämnas denna redogörelse till . Tryck: , 2007 1991/92:150 ss 91, bet. 1991/92:FiU29, rskr.345