frsrdg · GU04ER1 · 2007-01-01 00:00:00 — Därtill har ett aktivt granskningssystem utvecklats för att verifiera huruvida dessa standarder respekteras av medlemsstaterna. Församlingen rekommenderar därför att EU och dess medlemsstater noga definierar den nya myndighetens mandat och samråder med för att undvika överlappande verksamhet. I likhet med Junckers förslag menar församlingen att den nya myndighetens mandat borde preciseras och begränsas att gälla inom ramen för EG-rätten. Den tänkta budget som myndigheten ska förfoga över motsvarar drygt tre fjärdedelar av ordinarie budget. Regeringarna borde i stället satsa mera resurser på och särskilt på MR-kommissariens verksamhet, menar parlamentarikerna. fungerar som parlamentariska dimension. Sju av trettio medlemsländer ingår inte i , men deras parlamentariska delegationer har rätt att delta i den årliga debatten om aktiviteter. I en debatt om och världsekonomin (dok. 11012, 11055, res.1518) vid höstsessionen deltog parlamentariker från , , och samt nye generalsekreterare . Den utvidgade församlingen välkomnar världsekonomins förmåga att utvecklas med bibehållen prisstabilitet trots höga energipriser och stor obalans i handel i vissa länder. Parlamentarikerna upprepar sin tillförsikt när det gäller den framtida tillväxten i världsekonomin men konstaterar att utvecklingen varit geografiskt ojämn. Församlingens optimism grundar sig på en fortsatt liberalisering av världshandeln som effektiv stimulans för den globala tillväxten. förutspår i sin tillväxtprognos att medlemsländernas ekonomi växer . Det finns dock åtskilliga faktorer som kan påverka tillväxten på ett negativt sätt. Effekten av fortsatta budgetunderskott är ett allvarligt orosmoment. Den blygsamma tillväxttakten och höga arbetslösheten i förutsätter ekonomiska reformer. och ekonomiska prestationer imponerar och förändrar världshandelns strukturer. Förhandlingarna i Doharundan måste återupptas. Demokrati, politisk frihet och mänskliga rättigheter är en förutsättning för ekonomisk och social utveckling, understryker den utvidgade församlingen. Kränkningar av de grundläggande rättigheterna har både politiska och ekonomiska konsekvenser. har ett omfattande samarbete med . Höga oljepriser har gynnat vars extra inkomster har gått till amortering av skulder. Strukturreformer är dock en nödvändighet i , menar den utvidgade församlingen. talade i den efterföljande debatten å EPP:s vägnar. Han uppmärksammade att rapporten gav en relativt ljus bild av världsekonomin. De faktorer som negativt kan påverka utvecklingen måste åtgärdas på ett tidigt stadium. Bland orosmoln finns lokala och regionala konflikter och terrorhot. En interkulturell och interreligiös dialog är en förutsättning för att bekämpa intolerans. Krympande energiresurser och hänsyn till miljön betyder allt mera i världsekonomin. Tillgång till vatten är ytterligare en aspekt som kan förorsaka problem och kräver långsiktiga lösningar. Frihandel tillhör de faktorer som skapar välstånd. Därför är det viktigt att Doharundan återupptas, avslutade Högmark. 4.5 Kultur, vetenskap och utbildning 4.5.1 Yttrandefrihet och respekt för religiös tro Publiceringen av karikatyrer av profeten i dansk och annan europeisk press . ledde till våldsamheter och en intensiv internationell debatt . Mot denna bakgrund var församlingens rapport om yttrandefriheten och respekt för religiös tro (dok. 10970, res. 1510) synnerligen aktuell. garanterar åsikts- och informationsfriheten. Frågor huruvida respekt för religiös tro kan sätta gränser för yttrandefriheten och om religionens betydelse i dagens samhälle var centrala i karikatyrkrisen. Följden får inte bli begränsningar av mänskliga fri- och rättigheter. Yttrandefriheten är en förutsättning för demokrati. har upprepade gånger dömt till förmån för dessa friheter. Församlingen lyfter fram den kulturella och religiösa mångfalden i medlemsstater och betonar vikten av att bevara mångfalden. Våldet, förstörelsen och hatet är totalt oacceptabelt. I stället ska man agera genom dialog och ömsesidig respekt för att förebygga upptrappning av konflikten. Församlingen betraktar det som positivt att det finns möjlighet till kritik, satir och humor i ett samhälle. Åsikts- och yttrandefriheten måste kunna kombineras med öppen debatt i frågor som rör religion och trosuppfattningar. Utgivare och journalister uppmanas att använda gott omdöme och bidra till en diskussion om etiska normer baserade på ömsesidig respekt och erkännande av andra människors tro. En aktiv medverkan av det civila samhället i interkulturell och interreligiös dialog, i vilken både män och kvinnor bör kunna delta på jämställd nivå, måste säkerställas. Enligt församlingen kan frågor som berör kulturella och religiösa minoriteter ofta bäst hanteras på lokal nivå. Med anledning av den aktuella debatten kring de danska Muhammedkarikatyrerna betonar församlingen att yttrandefrihet, såsom den definieras i artikel 10 i om mänskliga rättigheter, inte ska begränsas ytterligare för att möta ökad känslighet hos vissa religiösa grupper. Vid församlingens debatt deltog premiärminister . talade för Alliansen liberaler och demokrater för (). Hon sade att tankefrihet, religionsfrihet och yttrandefrihet utgör en förutsättning för ett demokratiskt samhälle. Dessa friheter ska göra det möjligt att öppet debattera även religionsfrågor utan att glömma respekten för olika religioner. Rapporten var av hög aktualitet med tanke på debatten som förorsakades av publiceringen av Muhammedkarikatyrerna, sade . Bilderna publicerades lagligt, och trots att de uppfattades stötande gick det inte att förbjuda dem. I yttrandefriheten måste ingå rätten att skämta. Det handlar om en grundläggande princip. Om denna frihet hotas måste vi reservationslöst försvara den, menade hon. 4.5.2 Akademisk frihet och universitetens oberoende I det s.k. Universitatum återspeglas universitetens betydelse för den europeiska humanistiska traditionens och civilisationens utveckling. Den understryker också hur viktigt det är med akademisk frihet och institutionernas oberoende. Vid junisessionen bekräftade församlingen manifestets innehåll i en debatt om akademisk frihet och universitetens oberoende (dok. 10943, rek. Universitetens roll historiskt sett, den betydelse de har för 2000-talet och deras sociala och kulturella ansvar togs också upp. För att få in en parlamentarisk dimension i bevakandet av manifestets uppföljande, ämnar församlingen samarbeta med Universitatum-observatoriet. Församlingen rekommenderar ministerkommittén att stärka sitt arbete på detta område och att inrätta ett multilateralt program för europeiskt student- och fakultetsutbyte med bl.a. universiteten i . sade i den efterföljande debatten att förväntningarna på universiteten aldrig har varit större eller mer komplexa än vad de är . Akademisk kunskap utgör en viktig del av industrins framgång men, påpekade hon, universiteten är inte och ska inte bli industrins forskningsavdelning. Det får aldrig råda något tvivel om objektiviteten i forskningsresultaten. 4.6 Sociala frågor, hälso- och familjefrågor Det ingår i socialutskottets roll att fokusera på de mest utsatta samhällsgruppernas sociala villkor och rättigheter. har varit initiativtagare när det gällde att starta en kampanj mot barnaga i hela . Frågan fortsätter att vara kontroversiell i ett antal länder men antalet länder som förbjudit barnaga har ökat långsamt men stadigt. Genom den europeiska sociala stadgan har medlemsländerna åtagit sig att vidta alla nödvändiga åtgärder för att skydda barn och ungdomar mot bl.a. våld (CETS 163, paragraf 17). påminde om dessa åtaganden i fem skriftliga frågor till ministerkommittén (dok. Hon undrade också vilka åtgärder ministerkommittén planerar att vidta för att säkra effektivt skydd av barn mot barnaga i 14 av medlemsländer. Vid sitt möte debatterade det ständiga utskottet socialutskottets rapport om dynamisk bostadspolitik som en del av den sociala integrationen i (dok. 10833, res. En kombination av flera faktorer som t.ex. koncentration av arbetsplatser i centrer, större flexibilitet i arbetslivet men också långtidsarbetslöshet utgör bakgrunden till långtgående förändringar på bostadsområdet i . Bostadsutbudet motsvarar inte bostadsbehovet särskilt när trender i familjelivet styr efterfrågan. Uppkomsten av nya bostadskris oroar församlingen genom att den riskerar att ge anledning till social utslagning och segregation. Rätt till bostad är en grundläggande social rättighet enligt den europeiska sociala stadgan (CETS 163). Därför uppmanar församlingen medlemsländerna att ratificera stadgan och främjar utbyte av erfarenheter mellan medlemsländerna för att trygga att den enskilde i praktiken kommer i åtnjutande av rätt till bostad. 4.7 Befolknings- och flyktingfrågor 4.7.1 Ett minnescentrum för offren för tvångsförflyttningar omarbetade rapport om grundandet av ett europeiskt åminnelsecentrum för offer av påtvingade folkförflyttningar och etnisk rensning debatterades vid januarisessionen (dok. 2, res. Att den föreslagna rekommendationen året innan inte lyckats nå två tredjedels majoritet, utan ärendet föll, visade att debatten handlade om en känslig fråga. Miljoner människor i har på grund av sin etnicitet under det senaste århundradet utvisats eller förts bort. Orsakerna har bl.a. varit nya statliga gränsdragningar eller försök att lösa etniska minoritetsfrågor. I värsta fall har det handlat om ren etnisk rensning. Dessa orättvisor stöter många europeiska nationers samvete när begångna brott handlar om kränkningar mot de mänskliga rättigheterna. Församlingen föreslår att inrättar ett centrum för att hedra minnet av offren för tvångsförflyttningar och etnisk rensning. Genom opartiska historiska utredningar och som forum för allmänna diskussioner och som informationscentrum skulle det bidra till en försoning och hjälpa till att läka gamla sår i det kollektiva minnet. Församlingen antog en resolution med enkel majoritet, men en föreslagen rekommendation lyckades inte heller den här gången nå två tredjedels majoritet. 4.7.2 Integration av invandrare Vid junisessionen presenterade en rapport om uppföljningen av toppmötets beslut angående migrations-, flykting- och befolkningsfrågor (dok. 10868, rek. 1757, res. Stats- och regeringscheferna vid toppmötet sade sig var medvetna om betydelsen av omflyttningen av människor inom och från andra kontinenter till . Hanteringen av denna migration är en stor utmaning för tjugohundratalets . bör därför fortsätta att bedriva sin verksamhet på detta område i samarbete med EU för att bidra till en mera avvägd hantering av migrationsfrågan i hela . Rapporten tog upp tre prioriterade områden för församlingens verksamhet inom migration, nämligen rättighetsperspektivet, integrationen i samhället och samarbetet mellan länderna. efterlyste ökat samarbete mellan församlingen och de nationella parlamenten, regeringar samt frivilligorganisationer. Församlingen uppmanar i den antagna rekommendationen att ministerkommittén underlättar för samarbete kring migrationsfrågor. Samarbetet bör syfta till att stärka invandrares, flyktingars och asylsökandes rättigheter, främja interkulturell dialog och säkra effektiv ärendehantering när asylsökande är i behov av internationellt skydd. 4.7.3 Bilden av asylsökande, invandrare och flyktingar i medier Vid oktobersessionen debatterade församlingen den bild som medier förmedlar om asylsökande, invandrare och flyktingar (dok. 11011, rek. Yttrande- och pressfriheten är en förutsättning för en fungerande demokrati. Församlingen konstaterar att medierna utövar stor makt när det gäller vilken information som ges om asylsökande, invandrare och flyktingar och påminner om mediers skyldighet att ge korrekt information. deltog i debatten å ALDE:s vägnar. Integrationen av invandrare i samhället är en viktig fråga. Invandrare är ingen homogen grupp. Invandrare och flyktingar är underrepresenterade i medierapportering men de driver ett antal egna radio- och tv-kanaler som dock kräver finansiella resurser. Dessa små kanaler är viktiga för att invandrares och flyktingars röst ska höras i ett samhälle, poängterade . 4.8 Jordbruk och miljö 4.8.1 bidrag till förbättrad vattenhantering En av januarisessionens debatter gällde förbättrad vattenhantering (doc. 10772, rek. I den antagna rekommendationen bekräftar församlingen de redan fastslagna principerna för deklaration om vattenresurser, som antogs . antog FN flera utvecklingsmål för 2000-talet (The United Nations Millennium Development Goals, MDG:s), däribland ett mål att halvera antalet människor som inte har tillgång till rent dricksvatten och grundläggande sanitära förhållanden. Vid i fastslogs ambitionen att uppnå millenniemålen. För att behålla den politiska drivkraften, uppmanar församlingen de nationella parlamenten och ministerkommittén att vidta en rad åtgärder före, under och efter det fjärde globala forumet om vatten i . Hur vattenresurserna hanteras är en avgörande del för den hållbara utvecklingen i och berör aktörer på alla nivåer. Församlingen uppmanar medlemsländerna att flytta ansvaret för vattenhanteringen till lokala och regionala myndigheter som dessa bör få hjälp att förbättra sin kapacitet. , som talade för EPP, sade att det är en skam för världssamfundet att 1,2 miljarder människor saknar rent vatten och att 2,6 miljarder inte har grundläggande sanitära förhållanden. Situationen måste förändras så fort som möjligt. Därför är FN:s mål så viktiga. Rent vatten är en mänsklig rättighet, fortsatte han, och således har en speciell roll i frågan om förbättrad vattenhantering. Det är viktigt att planerar och spelar en aktiv och pådrivande roll vid det globala forumet om vatten som erbjuder många goda exempel på vattenhantering. 4.9 Jämställdhet mellan kvinnor och män 4.9.1 Kampen mot våld mot kvinnor i nära relationer Vid junisessionen debatterade församlingen en rapport om parlamentens gemensamma insatser för att bekämpa våld mot kvinnor, särskilt våld i nära relationer (dok. 10934, rek. 1759, res. Enligt handlingsplanen, som antogs vid tredje toppmöte , kommer att vidta åtgärder för att bekämpa våld mot kvinnor, inklusive våld i hemmet. En paneuropeisk kampanj för bekämpning av våld mot kvinnor kommer att genomföras i nära samarbete med andra europeiska och nationella aktörer. Tillsammans med parlamenten i medlemsländerna, de länder som har observatörsstatus, och , ska församlingen utveckla Parlamentens gemensamma kamp mot våld i hemmet. I enlighet med toppmötets beslut uppmanar parlamentarikerna medlemsländerna att främja den paneuropeiska kampanjen genom insatser på nationell och lokal nivå. Församlingen föreslår att det utses en ledamot som kontaktperson mellan det nationella parlamentet och församlingen. Ledamoten ska ha en framträdande roll i främjandet av kampanjens genomförande. I anslutning till debatten talade Yakin Ertürk, FN:s särskilda rapportör för våld mot kvinnor. Hon hoppades att kampanj för att bekämpa våld mot kvinnor skulle leda till framsteg inte bara inom utan även globalt. , som talade å ALDE:s vägnar, påpekade att våld mot kvinnor också påverkar barnen. En paneuropeisk kampanj mot våld i hemmet måste därför inkludera ett barnperspektiv. Vidare önskade hon att kampanjen uppmärksammade äldre kvinnor som är utsatta för våld av sina barn, då ofta söner. Också betonade att våld mot kvinnor är en fråga om de mänskliga rättigheterna som inte får betraktas som ett privat ärende. Hon underströk vikten av att ägna särskild uppmärksamhet åt barnen, som blir vittnen till våld i hemmet, och önskade att barnens bästa skulle bli en del av kampanjen. Hon påpekade vidare att man inte får glömma att vissa grupper av kvinnor tycks löpa större risk än andra att utsättas för våld då de utsätts både för förtryck och diskriminering. sade i sitt debattinlägg att våld mot kvinnor är den största mänskliga rättsskandalen i nutid och måste upphöra. Våld som riktas mot kvinnor är ett problem som kräver mer kunskap, mer forskning och hårt arbete. Trots den svenska lagstiftningen har vi inte lyckats stoppa våld mot kvinnor. Det är statens skyldighet att skydda kvinnans mänskliga rättigheter och att straffa förövaren. talade i sitt anförande om begreppet jämställdhet. Det är inget som kan uppstå av sig självt, det måste skapas, menade hon. Ett jämställt samhälle är fortfarande knappt en vision. Mäns våld mot kvinnor är ett brott mot kvinnors rättigheter och det värsta uttrycket för manlig dominans. Det måste fördömas och straffas oavsett var det äger rum. måste vi utveckla metoder för att kunna behandla de män som utövar våld och satsa på förebyggande arbete. 4.9.2 Prostitution vid fotbollsvärldsmästerskap I en brådskande debatt vid aprilsessionen slog församlingen larm om att tusentals kvinnor riskerade att dras in i människohandel i samband med fotbollsvärldsmästerkapet i (dok. 10881, res. påminde i sitt anförande om konvention mot människohandel. Konventionen hade för debatten signerats av 26 länder men inte ett enda land hade ratificerat den. Kvinnor i förväntar sig att förbundskansler agerar, menade . Det är inte acceptabelt att ledande politiker försvarar sexslavhandeln. Det svenska förbudet mot köp av sexuella tjänster är ett viktigt instrument i kampen för jämställdhet och mot både prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Kampen mot människohandel för sexuella ändamål är en internationell angelägenhet, avslutade . betonade i sitt debattinlägg att prostitutionen i anslutning till fotbollsmästerskapet måste tas på högsta allvar och hanteras på europeisk nivå. Hon föreslog att tar initiativ till en omfattande utvärdering av prostitution och dess konsekvenser. Prostitution har samband med organiserad brottslighet som inte respekterar nationella gränser och leder till kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Det är en brådskande fråga för hela , sammanfattade . Förteckning över församlingens beslut 1731 bidrag till förbättrad vattenhantering 1732 Integration av invandrade kvinnor i 1733 Brott mot de mänskliga rättigheterna i : reaktion på församlingens oro 1734 Situationen i före presidentvalet 1736 Behov av internationellt fördömande av 1747 Stadga för europeiska fängelser 1748 Arbetsinvandring från länderna i Öst- och : nuvarande situation och utsikter 1749 Demografiska utmaningar för social sammanhållning 1750 Utbildning för stabil utveckling i skolan 1751 Kulturell mångfald i norra 1752 Bevarande och användande av naturlandskap i 1754 Påstådd hemlig förvaring och olagliga mellanstatliga tranporter av fångar där medlemsstater är involverade 1755 Illegala invandrares mänskliga rättigheter 1756 Tillämpning av besluten från tredje toppmöte 1757 Migration, flyktingar och befolkning i samband med det tredje toppmötet mellan stats- och regeringschefer i medlemsstater (, ) 1758 Uppföljning av det tredje toppmötet: prioritet åt kulturellt samarbete 1759 Parlamentens gemensamma kamp mot våld i hemmet mot kvinnor 1760 Den parlamentariska församlingens ståndpunkt till de medlems- och observatörsstater inom som inte har avskaffat dödsstraffet 1761 Förhindrande av skogsbränder 1762 Akademisk frihet och universitetens oberoende 1764 Tillämpning av domar från 1765 Allmänpolitisk debatt om situationen på 1766 medlemsstaters ratificering av ramkonventionen för skydd av nationella minoriteter 1767 Illegal massinvandring längs södra kuster 1768 Bilden av asylsökande, invandrare och flyktingar i medier 1769 Behovet av att förena arbete och familjeliv 1770 Främjande av lokalt självstyre utmed gränser 1771 Upprättande av en stabilitetspakt för södra 1772 Nationella minoriteters rättigheter i 1773 riktlinjer för användande av minoritetsspråk i medieutsändningar och standarder: behov att förbättra samarbetet och samverkan med 1774 Den turkiska närvaron i : gästarbetare och nya europeiska medborgare 1775 Situationen för finsk-ugriska och samiska befolkningen 1476 FN:s parlamentariska dimension 1477 Tillämpning av resolution (2005) om uppfyllande av åtaganden och förpliktelser 1478 Integration av invandrade kvinnor i 1479 Brott mot de mänskliga rättigheterna i : reaktion på församlingens oro 1480 Grundat ifrågasättande av ännu oratificerade ackrediteringar av parlamentariska delegation 1481 Behov av internationellt fördömande av totalitära kommunistregimers brott 1482 Situationen i före presidentvalet 148 Politik för återvändande personer som nekats asyl i 1484 Omflyttning av ekonomiska aktiviteter utomlands och europeisk ekonomisk utveckling 1485 Konsekvenserna för av ekonomiska förnyelse 1486 En dynamisk bostadspolitik som en del av europeisk social sammanhållning 1487 Framtiden och nyskapelsen av kolfält i 1488 Omgruppering av land i centrala och östra 1489 Mekanismer för att säkerställa kvinnligt deltagande i beslutsfattande 1490 Tolkning av artikel 15 a av allmänna överenskommelse om privilegier och immunitet 1491 Införandet av en ny regel i församlingens arbetsregler om samarbete med 1492 Fattigdom och kampen mot korruption i medlemsstater 1494 Stopp för kvinnohandel i samband med i fotboll 1495 Kampen mot återuppståndelsen av nazistisk ideologi 1497 Flyktingar och tvångsförflyttade personer i , och 1498 Ökning av synlighet 1499 Ekonomisk utveckling i : ett pilotfall för europeisk solidaritet 1500 Behovet av att öka europeisk flygsäkerhet 1501 Arbetsinvandring från länderna i Öst- och : nuvarande situation och utsikter 1502 Demografiska utmaningar för social sammanhållning 1503 Församlingens nya medlemmars förpliktelser avseende grundläggande mål och principer 1504 Utskottens regler avseende kandidater som kan väljas av församlingen 1505 Tillämpning av resolution (2006) om ifrågasättandet av ackreditering av parlamentariska delegation 1507 Påstådd hemlig förvaring och olagliga mellanstatliga tranporter av fångar där medlemsstater är involverade 1508 Europeiska bankens bidrag till återuppbyggnad och utveckling av ekonomin i centrala och östra 1509 Illegala invandrares mänskliga rättigheter 1510 Yttrandefrihet och respekt för religiös tro 1511 Migration, flyktingar och befolkning i samband med det tredje toppmötet mellan stats- och regeringschefer i medlemsstater (, ) 1512 Parlamentens gemensamma kamp mot våld i hemmet mot kvinnor 1513 Konstitutionell reform i Bosnien och 1514 Konsekvenserna av folkomröstningen i 1515 Framsteg för församlingens övervakningsprocedur (maj 2005juni 2006) 1516 Tillämpning av domar från 1517 Allmänpolitisk debatt om situationen på 1519 Kurdernas kulturella situation 1520 Senaste utvecklingen i i samband med situationen i 1521 Illegal massinvandring längs södra kuster 1522 Grundandet av ett europeiskt åminnelsecentrum för offer av påtvingade folkförflyttningar och etnisk rensning 1523 intresse av en fortsatt ekonomisk utveckling i 1524 Behovet av större transparens i vapenhandeln 1525 Upprättande av en stabilitetspakt för södra 1526 Situationen i och landets förhållande till 1527 Nationella minoriteters rättigheter i 1528 Studenters missnöje med vetenskapliga studier 1529 Öppen och transparent röstning i den parlamentariska församlingen 258 Utkast till protokoll över undvikande av statslöshet i förhållande till nya statsbildningar 260 Den parlamentariska församlingens utgifter för