frsrdg · GV04RRS1 · 2007-09-01 00:00:00 — Förbanden ägnar därför onödig tid åt att följa upp och åtgärda brister i det som ska levereras av FMLOG. Det påverkar förbandens förutsättningar för att koncentrera sig på sin kärnverksamhet. Socialförsäkringsförmåner till gravida. agerande för en lagenlig och enhetlig tillämpning (RiR 2006:30) Sju av tio gravida kvinnor får ersättning från socialförsäkringen av graviditeten. har undersökt regionala skillnader i uttagen av sjukpenning, havandeskapspenning och föräldrapenning till gravida och granskat hur har agerat för en lagenlig och enhetlig rättstillämpning. Granskningen visar att alltjämt saknar kunskap om orsakerna till de regionala skillnaderna. De problem som rör tillämpningen av ersättning till gravida har inte uppmärksammats i kvalitetsarbetet. Genetiskt modifierade organismer det möjliga och det rimliga (RiR 2006:31) Gentekniken rymmer stora möjligheter, men är också förknippad med risker och osäkerhet. Det finns därför ett omfattande regelsystem både i , inom EU och internationellt i övrigt. Reglerna syftar till att skydda människors och djurs hälsa och miljön i övrigt som teknikens möjligheter ska kunna utnyttjas. För att upprätthålla ett teknikvänligt samhällsklimat krävs att allmänheten har förtroende för myndigheternas arbete till skydd för människors och djurs hälsa och för miljön. Det krävs att samhällets kontroll och riskhantering är tillräcklig och att informationen kring de överväganden som görs är tillgänglig. Det är viktigt att reglerna fungerar väl och att myndigheterna i sin tillämpning tillgodoser EG-rättens och den svenska rättens krav. granskning har inriktats på vilka krav som ställs på ansvariga myndigheters arbete och hur de följs. samlade bedömning är att de brister som framkommit i granskningen innebär att risker inte hanteras på ett tillfredsställande sätt och att förtroendet från allmänheten äventyras. Därmed blir det också svårare att utnyttja teknikens möjligheter till fullo. Bidrag som regeringen och fördelar (2006:32) har granskat bidrag som regeringen och fördelar till kommuner, landsting, ideella föreningar, privata företag och enskilda personer. granskningar har visat på problem med styrning, kontroll och organisation av dessa bidrag. begärde därför 2001 att regeringen skulle komma till rätta med dessa problem. utgångspunkt var att regeringen och endast undantagsvis bör hantera bidrag. har granskat om regeringen vidtagit de åtgärder som uttryckt önskemål om. Granskningen visar att inga nya stora bidragssatsningar har introducerats. Bidragsvolymen har mer än halverats från till . har även förstärkt sina interna riktlinjer för hanteringen av bidrag. Vissa problem kvarstår dock fortfarande beträffande kontroll och styrning av bidragen. saknar också system som gör det möjligt att ge en samlad och systematisk redovisning av bidragen, vilket i sin tur kan försvåra uppföljning och rapportering till . Statlig tillsyn av bostad med särskild service enligt LSS (RiR 2007:1) trädde lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) i kraft. LSS preciserar ett antal insatser som vissa funktionshindrade har rätt till. har granskat den statliga tillsynen av LSS-insatsen bostad med särskild service för vuxna. Totalt omfattades 20 000 personer av denna insats . Flera myndigheter har pekat på problem med verkställandet av LSS-insatser, bland annat att personer som har rätt till insats får avslag av kommunen. Den statliga tillsynen, som utövas av och länsstyrelserna, är ett av de viktigaste instrumenten för att kontrollera att kommunerna och landstingen tillämpar LSS på rätt sätt. Granskningen visar bland annat att det är oklart vad centrala tillsyn av LSS ska avse. Den visar också att länsstyrelsernas tillsyn är sårbar och att den varierar i inriktning och omfattning. Av 2 800 kommunala verksamheter med bostad med särskild service för vuxna har varit föremål för länsstyrelsernas verksamhetstillsyn . I hälften av fallen där tillsynen lett till kritik har kommunerna inte åtgärdat bristerna när länsstyrelserna följt upp kritiken. Regeringens beredning och redovisning av skatteutgifter (RiR 2007:3) Staten kan välja att ge stöd till företag och hushåll genom förmåner i form av undantag och särregler i skattesystemet. Sådana skatteförmåner kallas för skatteutgifter. har granskat regeringens beredning och redovisning av skatteutgifter åren 19962006. Kostnaden för skatteutgifter utgörs av orealiserade skatteintäkter, vilket innebär att den är mindre synlig i budgeten än kostnaden för andra stöd och bidrag. Skatteutgifter påverkar ändå statsbudgetens saldo på samma sätt som bidrag. Eftersom skatteutgifter uppgår till betydande belopp och vissa typer av skatteutgifter har ökat snabbt finns, en risk att budgetdisciplinen påverkas negativt. Därför är det viktigt att synliggöra skatteutgifter så att de kan prövas på motsvarande sätt som bidrag i den statliga budgetprocessen. Granskningen visar att regeringens redovisning av skatteutgifter är svår både att överblicka och att förstå. Redovisningen fungerar heller inte som underlag i budgetarbetet. Beredskapen för kärnkraftsolyckor (RiR 2007:4) har granskat om ansvariga myndigheter har en god beredskap för att hantera konsekvenser av olyckor i svenska kärnkraftverk. En god beredskap är viktig för att begränsa effekterna av en kärnkraftsolycka för människor, miljö och egendom. Brister i beredskapen kan medföra att konsekvenserna av en olycka blir mer omfattande än nödvändigt, till exempel att radioaktiva ämnen sprids till livsmedel. bedömer myndigheternas förmåga att hantera de akuta insatserna under en kärnkraftsolycka som i huvudsak god men med vissa brister. Övningar har visat på återkommande brister, bland annat i myndigheternas information till allmänheten. bedömer att myndigheternas förmåga att hantera de långsiktiga konsekvenserna av en olycka är mycket bristfällig. Ett län saknar helt saneringsplan och de två övriga har endast utkast till planer. Mycket fåövningar och utbildningar med inriktning på sanering har genomförts. Regeringens krav på myndigheterna är i vissa delar otydliga. Regeringen brister i uppföljning och bedömning av myndigheternas beredskapsförmåga. Regeringens skatteprognoser (RiR 2007:5) Budgetpolitiken styrs av övergripande kvantitativa restriktioner och mål såsom utgiftstaket för staten och överskottsmålet för den offentliga sektorn. Därför ställs höga krav på tillförlitligt underlag i form av prognoser såväl för den samhällsekonomiska utvecklingen som för den offentliga sektorns inkomster och utgifter. har granskat kvaliteten i de skatteprognoser som regeringen redovisat i budgetdokumenten 2006. Om skatteinkomsterna överskattas i budgeteringsfasen kan det leda till beslut om reformer som sedan framtvingar åtstramningar för att överskottsmålet ska . En underskattning av inkomsterna kan medföra att besparingar genomförs i onödan. En öppen och tydlig redovisning av osäkerheten i skatteprognoserna och prognosmetoderna stärker förtroendet för finanspolitiken. Granskningen visar att träffsäkerheten i regeringens skatteprognoser 2006 varit svag, men att regeringens prognoser överlag inte haft sämre precision än de prognoser som publicerats av och . Granskningen visar också att redovisningen av prognoserna kan förbättras särskilt vad gäller förklaringar till prognosrevideringar och avvikelser mot utfall. Någon samlad beskrivning av prognosmetoderna har heller inte publicerats. körprov lika för alla? (RiR 2007:6) Över 100 000 personer genomgår körprov i vardagligt tal kallade uppkörningar. De som kör upp ska kunna förvänta sig en enhetlig bedömning oberoende av var man bor eller vilken av inspektörer som ansvarar för provet. Även provens svårighetsgrad bör vara så enhetlig som möjligt. Bristande enhetlighet i bedömningen av körproven kan få allvarliga konsekvenser. Trafiksäkerheten kan bli lidande om vissa bilförare saknar tillräckliga teoretiska och praktiska kunskaper. Personer kan obefogat tvingas köra upp på nytt. Den som kör upp har dessutom inga möjligheter att överklaga trafikinspektörernas beslut. granskning visar att enhetligheten i körprov brister. Andelen godkända körprov varierar mellan olika delar av landet och mellan olika förarprovskontor. Det finns även skillnader mellan trafikinspektörer inom samma kontor. Den största affären i livet Tillsyn över fastighetsmäklare och konsumenternas möjligheter till tvistelösning (RiR 2007:7) förmedlades ungefär 100 000 bostäder av mäklare, vilket motsvarade av alla försäljningar. Köp och försäljning av bostad är ofta de största affärer en privatperson gör. Många konsumenter upplever dock problem när de anlitar en mäklare. har granskat om tillsyn och tvistelösning fungerar i enlighet med fastighetsmäklarlagens syfte. Lagen syftar till att ge enskilda ett tillfredsställande skydd så att de känner trygghet när de anlitar en fastighetsmäklare. anser att detta syfte inte fullt ut har nåtts. granskning visar bland annat att det saknas krav på mäklare att dokumentera vissa viktiga moment i förmedlingsuppdraget där det ofta uppstår problem mellan mäklare och köpare eller säljare. Det gäller till exempel innebörden av undersökningsplikten och att säljaren fått information om samtliga spekulanter och bud i budgivningen. Ytterligare ett exempel är vilka uppgifter som mäklaren har ansvar för att kontrollera i objektbeskrivningen. Avsaknaden av skriftlig dokumentation leder till att tillsyn och tvistelösning försvåras. har också varit alltför passiv och inte tillräckligt effektiv i sin tillsynsroll. Regeringens beredning av förslag om försäljning av sex bolag (RiR 2007:8) Regeringen planerar att sälja statliga bolag till ett sammanlagt värde av . I budgetpropositionen förklarade regeringen sin avsikt att gå igenom alla statligt ägda företag och väga argument för och emot ett statligt ägarengagemang. har granskat om regeringen gjort en sådan genomgång för de sex bolag som regeringen avser att sälja. har även granskat om regeringen berett proposition 2006/07:57, vad avser genomgången av bolag, på ett tillfredsställande sätt och om beredningen har dokumenterats. bedömer att beredningen av ärendet inte uppfyller regeringsformens krav. Regeringen har för de sex aktuella bolagen inte gjort en sådan genomgång som aviserades i budgetpropositionen. bedömer att det underlag regeringen har tagit fram inför beslut inte är tillräckligt heltäckande för att ska kunna bedöma förutsättningarna för försäljning. dokumentation uppfyller inte de krav på dokumentation som uttalat. Säkerheten vid vattenkraftsdammar (RiR 2007:9) har granskat hur staten tar sitt ansvar för säkerheten vid vattenkraftverkens dammar. har endast drabbats av ett fåtal mindre dammbrott. Om ett dammbrott inträffar vid en av landets större dammanläggningar innebär det risk för människors liv och hälsa samt skador på miljö och egendom. Ett dammbrott kan också riskera att störa elförsörjningen och därmed många viktiga samhällsfunktioner. Staten har vidtagit åtgärder som stärkt och förtydligat ansvaret för dammsäkerheten, åtgärder som ytterst syftat till att öka säkerheten vid vattenkraftsdammarna. granskning visar att det trots dessa åtgärder förekommer problem och brister i arbetet med dammsäkerhet som regeringen, och länsstyrelserna har möjlighet att åtgärda. Regeringens styrning av informationssäkerhetsarbetet i den statliga förvaltningen (RiR 2007:10) har granskat regeringens styrning av informationssäkerhetsarbetet i den statliga förvaltningen. Granskningen har genomförts mot bakgrund av de problem som framkommit i tidigare granskningar av elva myndigheters arbete för att skydda sina informationstillgångar och IT-system. Granskningarna visade att myndighetsledningarna inte arbetar tillräckligt systematiskt med informationssäkerheten, vilket bland annat har lett till att allvarliga incidenter inträffat. Denna granskning visar att regeringen inte har följt upp om myndighetsledningarna styr och kontrollerar informationssäkerheten tillräckligt väl hos myndigheterna. Regeringen har inte uttryckt tydliga krav på myndigheterna och inte gett dem tillräckligt stöd i arbetet med informationssäkerhet. Regeringens mål är att medborgarna alltmer ska sköta sina ärenden hos myndigheterna via Internet. Internetbaserade samhällstjänster måste då fungera både i vardagen och i krissituationer, vilket ställer stora krav på myndigheternas informationssäkerhet. Statens företagsfrämjande insatser. Når de kvinnor och personer med utländsk bakgrund? (RiR 2007:11) har granskat om prioritering av kvinnor och personer med utländsk bakgrund har fått genomslag i statens företagsfrämjande insatser. har sett dessa målgrupper som en outnyttjad potential för att åstadkomma fler och växande företag. Granskningen visar att prioriteringen fått ett litet genomslag. Det finns enligt utrymme för , och att i större utsträckning inkludera kvinnor och personer med utländsk bakgrund i sina insatser. anser därför att staten inte till fullo har utnyttjat den tillväxtpotential som finns i dessa gruppers företagande. En viktig orsak till att prioriteringen har fått ett litet genomslag är att varken den tidigare eller den nuvarande regeringen har förtydligat hur prioriteringen ska tolkas och genomföras. Det har enligt lett till att prioriteringen hamnat i skymundan. Hur förbereds arbetsmarknadspolitiken? En granskning av regeringens underlag (RiR 2007:12) har granskat vilket beslutsunderlag som regeringen har haft för regelförändringar samt nya program och insatser inom arbetsmarknadspolitiken. har även granskat om nya aktiviteter utvärderas samt i vilken mån sådana utvärderingar nyttjas vid förändringar av arbetsmarknadspolitiska aktiviteter. Granskningen visar att det finns omfattande brister i befintligt beslutsunderlag. Regeringen följer inte uppsatta principer för beredning och underlaget ger ingen information om förväntade effekter. Regeringen har inte integrerat uppföljningar och utvärderingar i genomförandet av arbetsmarknadspolitiska aktiviteter. Försöksverksamhet skulle kunna ge avsevärt bättre underlag för att bedöma effekterna av planerade aktiviteter. Men regeringen har inte använt försöksverksamhet som grund för att införa omfattande arbetsmarknadspolitiska aktiviteter. Granskning av Årsredovisning för staten 2006 (RiR 2007:13) Regeringen lämnar en årsredovisning för statens verksamhet. Den ska ge möjlighet till insyn i statens finanser. Årsredovisningen ska innehålla resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys samt det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag. Redovisningen ska även ge en samlad bild av statens kostnader och intäkter, tillgångar och skulder samt underlätta styrning, kontroll och utvärdering av statens ekonomi. Det är därför viktigt att redovisningen är rättvisande även i de delar som inte är obligatoriska enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten. Som ett komplement till den årliga revisionens granskning har därför granskat några utvalda delar av Årsredovisningen för staten 2006. Syftet med granskningen har dock inte varit att bedöma om årsredovisningen i sin helhet ger en rättvisande bild. konstaterar att det finns brister i Årsredovisning för staten 2006. Förklaringar till de uppgifter som redovisas är ibland otydliga och svåra att förstå. Det förekommer skillnader i redovisade belopp mellan olika avsnitt. Förklaringarna till skillnaderna är ibland ofullständiga eller saknas helt, vilket minskar redovisningens informationsvärde. Slutligen saknas i några fall en tydligt kommenterad redovisning av avvikelser från centrala mål och av stora avvikelser i budgetprognoserna.