frsrdg · GU04RB1 · 2007-01-01 00:00:00 — De tillgångar i kronor som inte behöver för repan placeras genom så kallade valutamarknadssvappar. Valutamarknadssvapparna innebär att kronor växlas till euro, som i sin tur placeras till tremånadersränta i euro, som en överenskommelse tecknas om en motsatt växling till en förutbestämd växelkurs. Valutamarknadssvappar används för att ge möjlighet till en högre avkastning än den penningpolitiska repan, eftersom placeringens löptid är längre och därmed kan ge en högre ränta. Löptiden uppgår i genomsnitt . var storleken på den penningpolitiska portföljen nästan . Den penningpolitiska portföljen ökar normalt på grund av ökad efterfrågan på sedlar och mynt. Avkastningen uppgick till . Av detta resultat kan hänföras till repo-portföljen och till svapportföljen. Utöver de tillgångar som redovisats ovan har även tillgångar som exempelvis nettofordringar på () samt aktier i () och SWIFT. Dessa innehav är enbart kopplade till engagemang i respektive organisation och förvaltas inte aktivt. Det samlade värdet på dessa tillgångar var och nettoavkastningen, exklusive valutakurseffekter, uppgick till . Risker på strategisk nivå följer löpande upp den övergripande strategiska risken i de finansiella portföljerna. Det huvudsakliga riskmåttet är Value-at-Risk (VaR), som visar den, med en viss sannolikhet (), största förlusten till följd av variationer i priser på de olika tillgångsmarknaderna. Den omfördelning av valutor som genomfördes minskade valutarisken mätt som VaR med från till (se diagram 15). Växelkurserna varierade också generellt lite , vilket bidrog till att VaR sjönk . Ränterisken förändrades inte dels för att räntemarknaderna visade fortsatt låg prisvariation, dels för att ingen förändring gjordes av måldurationen. Guldpriset varierade dock kraftigt vilket ökade guldportföljens prisrisk och därmed guldportföljens VaR. Diagram 15: Value-at-Risk för tillgångsförvaltningen exklusive fordringar i SDR och penningpolitisk repa 2006. gör också regelbundet stresstester för att undersöka guldportföljen och valutareservens känslighet för kraftiga marknadshändelser. Testerna visar potentiell värdeminskning givet ett visst tänkt eller historiskt scenario. Värdeminskningarna kan bli större än de som VaR implicerar för guldportföljen och valutareserven om något av de testade stresscenarierna blir verklighet (se diagram 16). Valutarisken dominerar, men även en kraftig ränteökning (på alla löptider på alla räntemarknader) skulle leda till en betydande värdeminskning. Diagram 16: Stresstester i guldportföljen och valutareserven. kreditrisk är risken att motparter eller emittenten av ett värdepapper som placerat i inte kan fullgöra sina betalningsåtaganden. Motpartsrisk uppstår genom de kortsiktiga placeringar, så kallade deposits som görs hos banker samt vid användande av derivatinstrument. Emittentrisk är risken att låntagaren inte kan betala tillbaka lånet, och denna risk finns för främst i valutareservens innehav av US-agencies. Operativa risker förekommer i all finansiell verksamhet. har arbetat aktivt med att identifiera och följa upp verksamhetens operativa risker. Banken vill på så sätt kunna förebygga och begränsa finansiella förluster på grund av exempelvis felhantering, otillåtna aktiviteter, systemfel eller externa händelser. Medvetenheten om riskrelaterade frågor i tillgångsförvaltningen bedöms som hög. I årliga kartläggning av tillgångsförvaltningens operativa risker bedömdes de operativa riskerna vara låga. Förvaltning på taktisk nivå Genom direktionens strategiska beslut fastställs det strategiska innehavet av obligationer, som utgörs av statsobligationer och US-agencies. I syfte att öka avkastningen på tillgångar har direktionen delegerat ett taktiskt förvaltningsmandat till chefen för avdelningen för marknadsoperationer (MOP). portföljförvaltare kan ta olika så kallade aktiva positioner mot jämförelseindex i syfte att öka avkastningen. De möjligheter som står till buds är positioner som antingen förändrar ränterisken eller kreditrisken i förhållande till jämförelseindex. Utöver dessa möjligheter kan förvaltarna även låna ut värdepapper genom så kallade repor, vilket ökar avkastningen gentemot jämförelseindex. deltar även i olika program för automatiserad värdepappersutlåning, så kallad securities lending. Valutareservens avkastning för året uppgick till , vilket innebär en överavkastning jämfört med index på eller (se tabell 5). För att beräkna avkastningen av den taktiska förvaltningen på ett likvärdigt sätt med jämförelseindex har valutareservens transaktionskostnader för att replikera jämförelseindex återförts samt intäkterna från värdepappersutlåning exkluderats. Tabell 5: Specificering av överavkastning 2006 har valutareserven avkastat totalt , motsvarande , bättre än sitt jämförelseindex (se diagram 17). Detta motsvarar en årlig genomsnittlig överavkastning om . Diagram 17: Valutareservens överavkastning 20042006. Risker på taktisk nivå Valutareserven har , liksom föregående , förvaltats med små durationsavvikelser från jämförelseindex. Det aktiva risktagandet mäts i relativ VaR. Relativ VaR anger den, sannolikhet, största förlusten jämfört med index . uppgick relativ VaR till i genomsnitt . Ett annat sätt att mäta nivån på det aktiva risktagandet är att också mäta variationen i överavkastningen, så kallad tracking error (se diagram 18). Denna beräknas som standardavvikelsen i överavkastningen över . Tracking error uppgick till vilket är lägre än vid årets början. Diagram 18: Valutareservens tracking error 20042006. Redovisade tracking error-värden är beräknade med rullande 12-månadershistorik. Diagram 19: Valutareservens informationskvot 20042006. -3,0 -2,0 -1,0 I förhållande till den låga extra risk som den taktiska förvaltningen tagit kan överavkastningen om eller betraktas som god. Detta framgår också av informationskvoten för den taktiska förvaltningen (se diagram 19). Denna mäter en portföljs relation mellan avkastning i förhållande till jämförelseindex och dess aktiva risk. En positiv informationskvot innebär att det aktiva risktagandet har varit lönsamt. Informationskvoten uppgick till 3,9. Utöver transaktionskostnader som ingår i förvaltningens resultat ingår kostnader för personal, IT-system, och andra operativa kostnader. De totala kostnaderna uppskattas till eller motsvarande av det förvaltade kapitalet. Beräkningen är baserad på kostnader för personal som är direkt involverad i tillgångsförvaltningen. Det är viktigt att avkastningen på tillgångar är god givet den tagna risken, men också att förvaltningen bedrivs kostnadseffektivt. I en studie gjord av konsultföretaget jämförs kostnader för tillgångsförvaltning mellan ett större antal kapitalförvaltare, däribland . I denna studie framkommer att kostnader för tillgångsförvaltningen står sig väl i jämförelse med andra kapitalförvaltare. STATISTIK 2006/07:RB1 har publiceringen av finansmarknadsstatistik, som finns tillgänglig på webbplatsen, byggts ut väsentligt vad gäller sektorsfördelning, tidsserier med mera. I samband med detta gjordes en närmare anpassning av penningmängdsmåtten till Europeiska standard. Pressmeddelanden började ges ut i samband med publicering av statistiken, vilket har lett till ökad återkoppling från intressenter och ökad uppmärksamhet i medier jämfört med tidigare. Arbetet med betalningsbalansstatistiken har präglats av införandet av ett nytt datasystem, till följd av att stordatorplattform avvecklas. Det nya systemet för betalningsbalansen är baserat på det befintliga datasystem som används av för produktion av finansmarknadsstatistiken. Det nya systemet togs i bruk för produktion av statistik för november månad, vilket var enligt plan. Första publiceringstillfället för data ur det nya systemet är planerat till . har en extern utredning genomförts om var produktionen av betalningsbalansstatistiken bör ske. Denna rekommenderade att både produktion och ansvar för betalningsbalansstatistiken förs över till en annan institution. direktion fattade beslut om att utkontraktera produktionen av betalningsbalansstatistiken . Beslutet innebär också att ska utreda under vilka villkor, och i så fall hur, även ansvaret för betalningsbalansstatistiken kan överföras till en av regeringen bestämd institution. Detta under förutsättning att statistisk kompetens kan upprätthållas och internationella åtaganden kan uppfyllas. Beslutet om betalningsbalansstatistiken är ett led i den effektiviseringsprocess inom statistikområdet som tidigare främst omfattat utkontrakteringen av finansmarknadsstatistiken till SCB som genomfördes . Den sökfunktion för ränte- och valutakursstatistik som introducerades på officiella webbplats har fått ett gott mottagande. Genom funktionen kan allmänheten söka noteringar på cirka 60 svenska och utländska ränteserier samt cirka 50 valutakursserier. En användare kan skräddarsy sin statistikbeställning genom att ange ett antal urvalskriterier i en sökmotor. gjordes i genomsnitt 2 400 sökningar per dag. En indikator på kvaliteten i betalningsbalansstatistiken är den så kallade restposten. är ett sätt att visa mätfel och andra ofullkomligheter i betalningsbalansstatistiken. En internationell tumregel är att en restpost som överstiger av omslutningen i bytesbalansen (export plus import) visar på kvalitetsproblem i statistiken som måste åtgärdas. Det arbete som inleddes för att höja kvaliteten på statistiken har gett goda resultat , där restposten nu kunnat reduceras. har en ökning av restposten noterats, men den ligger väl under 5-procentsgränsen. Publiceringen av betalningsbalans- och finansmarknadsstatistiken följer en i förväg uppgjord tidsplan. har ett trettiotal publiceringar gjorts, samtliga har skett enligt tidsplanen. Diagram 21: som andel av omslutningen i bytesbalansen 20022006. Anm. uppgift omfattar perioden januariseptember. INTERNATIONELLT SAMARBETE 2006/07:RB1 2006/07:RB1 INTERNATIONELLT SAMARBETE har ett brett internationellt samarbete, såväl inom ramen för olika internationella organisationer som genom bilaterala kontakter med företrädare för centralbanker i andra länder. De strategiska målen för samarbetet är internationell prisstabilitet och finansiell stabilitet, ett gott inflytande i valda arbetsgrupper samt en hög legitimitet för i viktiga internationella frågor. Att kunna påverka internationella beslut och diskussioner är särskilt viktigt när dessa inverkar på egen verksamhet och förutsättningarna för den finansiella sektorn i . arbetar aktivt för att stärka det internationella samarbete som syftar till att främja finansiell stabilitet (se sidorna 3743). har särskilt prioriterat arbetet med att stärka motståndskraften mot gränsöverskridande finansiella kriser genom att förbättra regelverken och vidareutveckla formerna för hantering av finansiella kriser inom Europeiska unionen (EU). Som tidigare nämnts (se sidan 41) genomfördes en övning inom EU med medverkan av berörda departement, centralbanker och tillsynsmyndigheter. Syftet var att testa hur väl samarbetet fungerar i händelse av finansiella kriser som återverkar på flera medlemsländer. Övningen visade att ytterligare åtgärder behöver vidtas för att man effektivare ska kunna förebygga och hantera finansiella kriser, bland annat genom att etablera välfungerande kontaktvägar mellan myndigheterna. har stött det fortsatta arbetet inom EU på detta område, bland annat genom ordförandeskapet i en arbetsgrupp för krishantering inom Europeiska centralbankssystemet (ECBS). Inom ramen för Tiogruppen (G10) har lett arbetet med en studie om vilka finansiella funktioner som är mest skyddsvärda i finansiella institut som hotas av avveckling i samband med solvenskriser. () utgör sedan långt tillbaka i tiden en annan arena för medverkan i det internationella samarbetet kring finansiella stabilitetsfrågor. Det gäller särskilt riksbankschefens medverkan i och övrig medverkan från sida i de G10-baserade kommittéer som utarbetar rekommendationer på området, vilka sedan ofta etableras som globala normer för god finansiell praxis. Som tidigare framgått (se sidan 42) har lett en arbetsgrupp som haft till uppgift att uppdatera BIS grundläggande principer för en effektiv banktillsyn. har också aktivt medverkat i BIS arbete med att underlätta samarbetet mellan tillsynsmyndigheterna i hem- och värdländerna i fråga om tillämpningen av de nya kapitaltäckningsreglerna för banker. Inom ramen för Internationella valutafondens (IMF) arbete har tjänstemän från deltagit i granskningar av hur regelverken för den finansiella sektorn tillämpas i olika länder. IMF har med sin globala medlemskrets den största räckvidden för insatser för att främja prisstabilitet och finansiell stabilitet. anser att IMF ska vara en naturlig plats för diskussioner om hur länders och regioners externa stabilitet kan främjas. har därför givit sitt stöd till en plan som lanserats i syfte att anpassa IMF:s arbetsformer och olika länders inflytande i IMF-samarbetet till de förändringar som skett i världsekonomin över tiden. I linje med denna strategi beviljades vid i de länder som ansågs särskilt underrepresenterade , , och ökat inflytande genom en höjning av deras kapitalinsatser i IMF. Vidare har IMF i sin övervakning givit ökat fokus åt regional integration och gränsöverskridande effekter av länders ekonomiska utveckling. IMF har beslutat utreda också sina utlåningsformer och förutsättningarna för sin egen finansiering. har stött dessa förändringar. Flera internationella organisationer granskar återkommande även den svenska ekonomin, med möjlighet för att ge sina synpunkter på slutsatserna. har IMF genomfört sin reguljära konsultation enligt Artikel IV i fondens stadgar. Även har besökt och i samband med sin ekonomiska granskning. Vidare har ECB och kommit med konvergensrapporter där ingår som ett land med undantag från deltagande i valutaunionen. har här engagerat sig i diskussioner kring principiella frågor om tillämpningen av konvergenskriterierna samt kring slutsatserna om . För att rationalisera den internationella mötesordningen beslutade G10:s finansministrar och centralbankschefer vid ett möte att avveckla sin kommitté med ställföreträdare för dem. Framöver kommer i stället minister- och centralbankschefsmötena att förberedas av Finansiellt stabilitetsforum (FSF), och medverkan kommer där att ske i nära samarbete med den schweiziska som fått en plats i FSF. Genom att delta i internationellt samarbete får också bättre information om omvärlden och möjlighet att utbyta kunskaper och erfarenheter med andra centralbanker och internationella organisationer i syfte att utveckla de egna analyserna och modellerna. har lett en studie om bostadsfinansieringen i olika länder, vilken initierats inom G10. har på detta sätt fått möjlighet att fördjupa diskussionen om drivkrafter och faktorer bakom utvecklingen av huspriser och hushållens skuldsättning, såväl inhemskt som internationellt. Det har gett värdefulla bidrag till egen utveckling av denna analys. har också blivit inbjuden till () för att presentera sin analys på detta område. har haft mycket samarbete med andra centralbanker och utländska forskare utanför centralbanksvärlden i syfte att diskutera det analytiska underlaget för de penningpolitiska prognoserna och besluten. Det har handlat både om de olika formella modeller som används i analyserna och om hur beslutsprocesser som leder fram till räntebeslut är organiserade i olika centralbanker. Viktiga samarbetspartner i dessa diskussioner har varit företrädare för den amerikanska och , men även nationella centralbanker inom EU och i . I syfte att dela med sig av egna kunskaper och erfarenheter har fortsatt att avsätta personella resurser för teknisk assistans till centralbanker i vissa utvecklingsländer, främst , och . Det har mestadels skett i samarbete med Sida, men också genom medverkan i IMF-insatser. I båda fallen har insatserna från sida finansierats externt. Internationellt samarbete kännetecknas ofta av att resultatet av enskilda insatser är svårt att mäta. Flera av de frågor som prioriterat har haft en central plats i det internationella samarbetet, vilket understött strategiska mål för det internationella arbetet. Ett område där detta är särskilt påtagligt är arbetet inom EU med att på olika sätt främja finansiell stabilitet, inte minst när det gäller att etablera effektivare former för att säkerställa stabiliteten i gränsöverskridande finansiell verksamhet. Företrädare för har aktivt drivit dessa frågor i sin medverkan i berörda internationella kommittéer och i olika offentliga anföranden. engagemang och erfarenheter på detta område har också lett till att personer från banken anförtrotts att vara ordförande för eller på annat sätt aktivt medverkat i internationella arbetsgrupper med uppgift att utforma förslag till åtgärder samt att leda olika internationella studier. De förtroendeuppdrag som innehaft i det internationella samarbetet rörande det högprioriterade området finansiell stabilitet har varit synliga belägg för att , i linje med sina strategiska mål, kunnat bidra till internationell finansiell stabilitet, haft ett gott inflytande i valda arbetsgrupper samt en god legitimitet kring dessa frågor internationellt. ORGANISATION 2006/07:RB1 2006/07:RB1 ORGANISATION mål och uppdrag uttrycks i riksbankslagen. Enligt riksbankslagen beslutar riksbanksfullmäktige om arbetsordningen. I denna beskrivs övergripande organisation. Direktionen beslutar sedan mer i detalj om bankens organisation i instruktionen för . I bilagan till denna anges bland annat avdelningarnas huvuduppgifter. Direktionen fattade beslut om en ny vision för arbete. Visionen utgår från mål och uppdrag och syftar till att uttrycka övergripande mål och inriktning för verksamhet . Visionen ska vara utgångspunkten för styrningen av banken. Vår vision är att vara bland de bästa när det gäller kvalitet och effektivitet för att bibehålla ett högt förtroende. Vi måste regelbundet pröva vilken kvalitet och resursinsats som är den samhälleligt bästa. För att bättre kunna bedöma vår verksamhet ska vi i ökad utsträckning jämföra oss med andra, såväl med andra centralbanker som med andra myndigheter, akademiska institutioner och privata företag. Genom att sträva efter att vara bland de bästa så skapar vi förutsättningar för att bibehålla ett högt förtroende och för att mötas med respekt nationellt och internationellt. Bästa sättet att säkerställa att kan anpassa verksamheten till framtida omvärldsförändringar och förändringar i grundläggande synsätt är att vi skapar en kultur och ett arbetssätt där vi följer vad som sker i vår omvärld och löpande klarar av att ifrågasätta tidigare givna sanningar. Detta är den stora utmaningen för de kommande tio åren. Vårt arbetssätt inom ska kännetecknas av: En organisation beredd till förändring Vi ska vara en organisation beredd till förändring. Vårt uppdrag är givet. Hur vi bäst utför det kan däremot variera utifrån förändringar i vår omvärld. Vissa förändringar kan vi förutse, andra inte. De vi känner till och kan förutsäga ska vi förbereda oss på. Vårt arbetssätt ska också vara sådant att vi kan anpassa oss till förändringar som vi inte kan förutspå. ska vara en organisation som tar till sig av andras erfarenheter och delar med sig av sina egna. Öppenhet och aktiv kommunikation Öppenhet och aktiv kommunikation är en viktig förutsättning för att vårt arbete ska få det genomslag som vi strävar efter. kommunikation ska därför möjliggöra för en bred krets av utomstående att tillgodogöra sig kunskap om bankens uppgifter och resultat. självständiga ställning ställer stora krav på insyn för att möjliggöra granskning och utvärdering. Öppenhet är en förutsättning för att skapa förtroende och legitimitet för verksamheten. Utföra det vi är mest lämpade för Vi ska utföra det vi är mest lämpade för. Vi tar ansvar för alla våra uppgifter, men vi måste finna det mest effektiva sättet att utföra dem på. Det är inte säkert att det mest effektiva är att vi själva utför alla uppgifter. Vi bör själva utföra uppgifter som är specifika för , som har påtagliga synergier med annat som vi gör, som vi har bättre förutsättningar än andra att göra eller som kan medföra risk för vårt förtroende om andra utför dem. Vi ska ha professionella medarbetare med rätt kompetens. Inom flera områden behövs en hög spetskompetens. För att nå bra resultat krävs dessutom att vi har många medarbetare med bred kompetens och stor förståelse för helhet och samband. Vi ska sträva efter att medarbetarna kontinuerligt kan utveckla sin kompetens i arbetet och därmed bidra till att göra till en attraktiv arbetsplats. ska ha ett gott arbetsklimat som motiverar och engagerar. ska vara en arbetsplats att vara stolt över, där varje medarbetare har och tar ett eget ansvar och tydligt ser sitt bidrag till övergripande mål. Det är kombinationen av allas insatser som ger det goda resultatet. Det ska gå att kombinera arbete och privatliv på ett bra sätt. Diskriminering av medarbetare i får inte förekomma. Alla anställda ska vara försäkrade om att de bedöms och utvärderas på objektiva grunder och inte utifrån grupptillhörighet. Chefer på ska stödja en gemensam helhetssyn och bedriva ett aktivt ledarskap där kommunikation är en viktig del. Vi ska självkritiskt utvärdera vår verksamhet. Visionen uttrycker en hög ambitionsnivå för verksamhet. För att veta om vi lever upp till denna nivå måste vi följa upp vår verksamhet på ett sätt som gör att vi kan utvärdera måluppfyllelsen för de olika uppgifterna. Utvärderingen ska vi göra öppet och självkritiskt utifrån de tre perspektiven kvalitet, effektivitet och förtroende. Styrning av verksamhet och resurser Verksamhetsplanering och uppföljning utgår från vision, strategiska plan samt direktionens särskilda planeringsförutsättningar. Den strategiska planen är indelad i sju målområden och sammanfattar målen för verksamhetens olika delar utifrån perspektiven kvalitet, effektivitet och förtroende. Den strategiska planen uttrycker hur de strategiska målen ska utvärderas och utgör grund för uppföljning av verksamhet. Andra viktiga förutsättningar för verksamhetsplanering och uppföljning utgörs av riktlinjer för extern kommunikation och planerna för jämställdhet, arbetsmiljö och mångfald. Dessutom ingår en samlad riskbedömning av verksamheter som en integrerad del i verksamhetsplaneringen. utgör en decentraliserad organisation där avdelningscheferna ansvarar gentemot direktionen för styrning och kontroll av den egna verksamheten, dess effektivitet och riskhantering. Internrevisionsavdelningen utför på uppdrag av direktionen en, gentemot den operativa verksamheten, oberoende utvärdering av intern styrning och kontroll, riskhantering och ledningsprocesser. Internrevisionen återrapporterar resultatet av sitt arbete till direktionen. För att bibehålla ett högt förtroende för arbete är det av stor betydelse att bankens verksamhet kännetecknas av att anställda och medlemmarna av direktionen uppfyller sina uppdrag i linje med högt ställda etiska krav. har upprättat en struktur för att främja en god etik bland sina medarbetare med bland annat etiska riktlinjer, vari det framgår att medarbetarna alltid kan vända sig till rättssekretariatet när de har några frågor om dessa. Medarbetarna får också löpande utbildning om de etiska riktlinjerna. Direktionen leder verksamhet. Riksbankschefen är ordförande i direktionen. Riksbankschefen ska också lägga fram förslag om tillsättning av de tjänster som beslutas av direktionen samt utöva chefsansvar för avdelningscheferna. Riksbankschefen ska fatta beslut om åtgärd vid brådskande penning- eller valutapolitiska situationer om inte beslut av direktionen kan avvaktas. Direktionen har utsett vardera en ledamot med särskilt ansvar att lägga fram förslag till Inflationsrapport samt förslag till beslut om penning- och valutapolitiska åtgärder,