frsrdg · GV04RS1 · 2007-01-01 00:00:00 — Det framgår dock av lagrummet att uppgifter som behövs för forsknings- eller statistikändamål och uppgifter som inte genom namn, annan identitetsbeteckning eller därmed jämförbart förhållande är direkt hänförlig till den enskilde, får lämnas ut om det står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften gäller eller någon honom närstående lider skada eller men. Sekretessen gäller för dessa uppgifter med ett omvänt skaderekvisit. Med "därmed jämförbart förhållande" avses registreringsnummer, telefonnummer, anställningsnummer, fastighetsbeteckning osv. Däremot avses inte uppgifter som genom s.k. bakvägsidentifiering kan hänföras till viss person. Om en uppgift omfattas av statistiksekretess råder inte meddelarfrihet. Vidare får inte den s.k. generalklausulen i 14 kap. 3 § sekretesslagen tillämpas för dessa uppgifter. Generalklausulen innebär att en sekretessbelagd uppgift får lämnas till myndighet om det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse som sekretessen skall skydda. Uppgifter som omfattas av statistiksekretess kan dock enligt 14 kap. 1 § sekretesslagen lämnas ut till myndighet med stöd av uppgiftsskyldighet i lag eller förordning. Denna uppgiftsplikt finns vanligtvis i de författningar som styr den verksamhet som genererar uppgiften i fråga. Det finns således inom den officiella statistiken i många fall en uppgiftsplikt i författning som genombryter sekretess och möjliggör ett utlämnande. 3.2.1 Begreppet framställning av statistik Statistiksekretess omfattar sådan särskild verksamhet hos myndighet som avser framställning av statistik. Vad som avses med sådan särskild verksamhet och hur denna verksamhet skall vara organiserad framgår inte av lagrummet. Av förarbetena till sekretesslagen (prop. 1979/80:2 del A s. 262 f.) framgår att statistiksekretessen inte omfattar statistik som framställs för att användas som underlag för beslut i ett ärende hos en myndighet. Sekretessen skall i stället omfatta en mera utredande verksamhet utan anknytning till ett visst ärende. Som typexempel på särskild verksamhet hos myndighet som avser framställning av statistik anges den statistikproduktion som SCB svarar för. Motsvarande framställning av statistik utan anknytning till något ärende kan dock förekomma även hos andra myndigheter och omfattas då av statistiksekretess. Utmärkande är att verksamheten är organiserad som en egen enhet eller liknande. Av kommentaren till sekretesslagen framgår att med avfattningen "sekretess gäller i sådan särskild verksamhet hos myndigheter som avser framställning av statistik" avses också att sekretessen gäller hos myndigheter som biträder andra myndigheter som framställer statistik, genom att samla in uppgifter för de senares räkning. Används dessa uppgifter hos myndigheterna i annan verksamhet än som sagts blir statistiksekretessen dock inte tillämplig. skärptes statistiksekretessen och uppgifter som omfattades av sådan sekretess fick inte längre lämnas ut med stöd av generalklausulen i 14 kap. 3 §. I förarbetena till ändringen (prop. 1984/85:133 s. 6 f.) anförde föredragande departementschefen att det är av stor betydelse att hålla rågången klar mellan två olika sätt att använda uppgifter: Å ena sidan användande för statistik och forskning, där den statistiska redovisningen inte röjer enskilda individer eller andra enskilda objekt och därför inte innebär något integritetsintrång. Å andra sidan användande av uppgifter för administrativa ändamål i mera snäv bemärkelse. Då är det ofta fråga om åtgärder riktade direkt till uppgiftslämnaren. Departementschefen ansåg att det måste ankomma på de statistikproducerande myndigheterna att inom ramen för sin verksamhet sörja för nödvändig information om vad skillnaderna i användning av de olika uppgifterna innebär. Möjligheten att, trots statistiksekretess, lämna ut uppgifter som behövs för statistikändamål infördes genom en lagändring . Av motiven (prop. 1994/95:200 s. 27 f.) till lagändringen framgår att de uppgifter som kommer in till en statistikansvarig myndighet omfattas av statistiksekretess, förutsatt att myndigheten har en särskild verksamhet för framställning av statistik. Regeringen uttalade att möjligheten till utlämnande borde tillämpas mycket restriktivt. Ett utlämnande borde i praktiken förutsätta att även den mottagande myndigheten tillämpade statistiksekretess. Regeringen uttalade vidare att den avsåg att i förordningen om officiell statistik föreskriva att en statistikansvarig myndighet är skyldig att hålla statistikverksamhet avskild från övrig ärendehantering. 3.2.2 Bemyndigande för regeringen I 2 kap. 2 § TF medges att regeringen, efter bemyndigande i sekretessbestämmelse i lag, genom förordning får meddela närmare föreskrifter om bestämmelsernas tillämplighet. Denna möjlighet till delegation har bl.a. utnyttjats i reglerna om statistiksekretess i 9 kap. 4 § sekretesslagen. I nämnda lagrum stadgas bl.a. dels att sekretess gäller i sådan särskild verksamhet hos myndighet som avser framställning av statistik för uppgifter som avser enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde, dels att detsamma gäller annan med statistik jämförbar undersökning som utförs av eller, i den utsträckning regeringen föreskriver det, av någon annan myndighet. Sekretessförordningen (1980:657) upptar i 3 § föreskrifter med stöd av 9 kap. 4 § sekretesslagen. Enligt 3 § sekretessförordningen gäller sekretess i den utsträckning som anges i paragrafen i undersökningar utförda av där uppräknade myndigheter. Sekretessen omfattar uppgifter som avser enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. Sekretessen gäller med de begränsningar som följer av 9 kap. 4 § sekretesslagen, om inte mera långtgående begränsningar anges i 3 § sekretessförordningen. 3.2.3 Begreppet annan jämförbar undersökning Av 9 kap. 4 § första stycket sekretesslagen framgår att sekretess gäller annan jämförbar undersökning som utförs av eller, i den utsträckning regeringen föreskriver det, av någon annan myndighet. I betänkandet Statistik och integritet del 2 (SOU 1994:65 s. 149 f.) diskuterades hur uppgifterna som används i ekonomiska konsekvensanalyser med mikrodata skulle kunna omfattas av sekretess. Av betänkandet framgår att arbetar med omfattande och komplexa s.k. simuleringsmodeller. I dessa modeller efterbildas skatte-, avgifts-, socialförsäkrings- eller bidragsregler med utnyttjande av uppgifterna i avidentifierade modellbefolkningar, som utformats efter departementens behov. Modellerna gör det möjligt att snabbt beräkna det ekonomiska utfallet av gällande regler samt att simulera alternativa regler och således detaljerat beskriva utgiftsförändringar, fördelningseffekter osv. Bearbetningen sker med gängse statistiska metoder och resulterar i tabeller, medelvärden, makrotal, spridningstal och andra ekonomiska parametrar. Av betänkandet framgår vidare att om uppgifter kommer in till en myndighet för mikromodellering och denna myndighet inte uppfyller förutsättningarna för statistiksekretess, kan en situation uppkomma där uppgifterna får ett betydligt sämre skydd än hos SCB. Enligt skulle en framkomlig väg för regeringen vara att jämställa en sådan modellsimulering med "annan med statistik jämförbar undersökning som utförs av en myndighet". Med stöd av 9 kap. 4 § sekretesslagen skulle det då bli möjligt att låta de uppgifter i form av mikrodata som används av för simulering i modeller omfattas av sekretess genom att göra ett tillägg till 3 § sekretessförordningen. Regeringen beslutade sedermera om den ändring i 13 § sekretessförordningen som föreslagit i sitt betänkande. Ändringen trädde i kraft (SFS 2005:350). I förarbetena (prop. 2001/02:190 s. 92 f. och s. 168) till inrättandet av anförde regeringen att undersökningar tidigare hade varit sekretessbelagda genom att regeringen i 3 § sekretessförordningen föreskrivit att de skulle utgöra annan med statistik jämförbar undersökning. I propositionen anfördes dock att som är en myndighet under inte för sina revisioner kan vara beroende av att regeringen föreskriver om sekretess. Det föreslogs därför att en ny bestämmelse, som uttryckligen anger att sekretess gäller i en med statistik jämförbar undersökning som utförs av , såvitt gäller uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde, skulle tas in i 9 kap. 4 § sekretesslagen. Utredningstjänstens budgetkontor Budgetkontoret - som inrättades - är en sektion inom som i sin tur är en del av riksdagsförvaltningen (kammarkansliet). Enligt budgetkontorets sektionschef arbetar budgetkontoret, liksom , med omfattande och komplexa s.k. simuleringsmodeller. I dessa modeller efterbildas skatte-, avgifts-, socialförsäkrings- eller bidragsregler med utnyttjande av uppgifterna i avidentifierade modellbefolkningar. Liksom vid arbetet i gör modellerna det möjligt för budgetkontoret att snabbt beräkna det ekonomiska utfallet av gällande regler samt att simulera alternativa regler och därmed detaljerat beskriva utgiftsförändringar, fördelningseffekter osv. Bearbetningen hos budgetkontoret sker med gängse statistiska metoder och resulterar i tabeller, medelvärden, makrotal, spridningstal och andra ekonomiska parametrar. Resultatet av budgetkontorets arbete används sedan av ledamöter, partikanslier m.fl. som stöd i den politiska processen. 4.1 Sekretesskydd inom utredningstjänstens budgetkontor När det gäller budgetkontorets möjlighet att ta del av uppgifter som omfattas av sekretess måste hänsyn även tas till budgetkontorets möjlighet att sekretesskydda uppgifterna. Ett sådant sekretesskydd måste utformas med beaktande av bestämmelserna i sekretesslagen. Att i avtal eller på annat sätt förbinda sig att iaktta sekretess saknar stöd i sekretesslagen och påverkar på intet sätt medborgarnas möjligheter att ta del av allmänna handlingar. 4.1.1 Uppdragssekretess Den sekretessbestämmelse som tillämpas inom och budgetkontoret är den s.k. uppdragssekretessen i 8 kap. 9 § sekretesslagen. Där stadgas, såvitt nu är av intresse, att sekretess gäller hos myndighet för uppgift som avser provning, bestämning av egenskaper eller myckenhet, värdering, vetenskaplig, teknisk, ekonomisk eller statistisk undersökning eller annat sådant uppdrag som myndigheten utför för enskilds räkning, om det måste antas att uppdraget har lämnats under förutsättning att uppgiften inte röjs. Det kan diskuteras hur detta sekretesskydd förhåller sig till de uppgifter som finns i en databas förvarad hos budgetkontoret. 4.2 Möjlighet att ta del av uppgifter som omfattas av statistiksekretess 4.2.1 generella möjlighet att ta del av sekretesskyddat material Av 14 kap. 1 § sekretesslagen framgår att sekretess inte hindrar att uppgift lämnas till regeringen eller . Sekretess hindrar inte heller att uppgift lämnas till annan myndighet, om uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning. För utskottens räkning finns i 4 kap. 11 § riksdagsordningen regler som ger utskotten en vidsträckt möjlighet att inhämta upplysningar och yttranden från statliga myndigheter. För de uppgifter som inhämtar gäller sekretess i den mån sekretessreglerna är så avfattade att uppgifterna skyddas även hos mottagaren. Särskilda regler om sekundär sekretess finns även i 11 kap. 3 § sekretesslagen. Av andra stycket framgår att om från annan myndighet erhåller uppgift, som är sekretessbelagd där, för att skall pröva frågan om utlämnande av uppgiften, gäller sekretessen även hos . Det finns även generella regler om sekundär sekretess i 13 kap. sekretesslagen. Av kommentaren till sekretesslagen framgår att undantaget i 14 kap. 1 § sekretesslagen har tillkommit, eftersom det kan anses principiellt oriktigt att det högsta statsorganet skall vara förhindrat att få in uppgifter från myndigheterna i landet. Vidare framgår att det normalt sett torde vara ett utskott som är mottagare av informationen. Av avgörandet RÅ 1992 not 188 följer att en enskild riksdagsledamot inte med stöd av 14 kap. 1 § sekretesslagen har rätt att ta del av sekretesskyddade allmänna handlingar. Med torde i 14 kap. 1 § avses som beslutande församling. -inklusive utredningstjänstens budgetkontor - kan därför inte med stöd av generella rätt enligt 14 kap. 1 § sekretesslagen ta del av sekretesskyddat material. Ett annat problem i sammanhanget är att reglerna om statistiksekretess inte är så avfattade att sekretess även gäller för mottagaren av dessa uppgifter. För att reglerna om sekundär sekretess i 11 kap. 3 § sekretesslagen skall vara tillämpliga krävs att har begärt in uppgifterna för att pröva huruvida desamma kan lämnas ut. Det finns inte heller någon generell regel om sekundär sekretess i 13 kap. sekretesslagen som avser denna situation. Sammanfattningsvis skyddas inte statistiska uppgifter från SCB:s databaser som har lämnats till av sekretess. 4.2.2 Vilka regelförändringar krävs för att utredningstjänstens budgetkontors undersökningar (simuleringsmodeller) ska omfattas av reglerna om statistiksekretess? Utredningstjänstens budgetkontor arbetar med simuleringsmodeller liknande dem som bl.a. använder sig av. Budgetkontorets arbete torde därför, i likhet med undersökningar, vara att betrakta som annan med statistik jämförbar undersökning som utförs av en myndighet. Eftersom utredningstjänstens budgetkontor utgör en del av riksdagsförvaltningen, som är en myndighet under , bör det i det nu aktuella fallet ankomma på att föreskriva om sekretess. Ledning kan sökas i hur motsvarande sekretessfråga har lösts när det gäller . I förarbetena (prop. 2001/02:190 s. 92 f.) anfördes att det stod klart att inte, för sina revisioner, kunde vara beroende av att regeringen föreskrev om sekretess. En bestämmelse av innebörd att sekretess gäller i en med statistik jämförbar undersökning som utförs av togs in i 9 kap. 4 § sekretesslagen. Motsvarande lagstiftning skulle kunna beslutas för de undersökningar som RUT:s budgetkontor utför. Ett sådant initiativ bör komma från riksdagsstyrelsen. Källor , , Allmänna handlingar, 1988 , , Offentlighetsprincipen, 6:e upplagan , , , Sekretesslagen en kommentar Kommentar till sekretesslagen, KARNOV-Plus på webbplatsen: !ilseintk.request?funktion=lg&produkt=&normid=&prodid=614 SOU 1994:65 Statistik och integritet del 2 SOU 2001:3 Offentlighetsprincipen och den nya tekniken SOU 2001:97 Utredningen om regler för 1979/80:2 del A Prop. 1984/85:133 Prop. 1994/95:200 Prop. Tryck: ,2007 Senaste lydelse 2002:1027. Se dåvarande förvaltningsstyrelsens protokoll nr 6 1996/97. Se 1 § tjänsteföreskriften (RFS 2003:5) om organisation och ansvarsområden inom riksdagsförvaltningen. Promemorian är dagtecknad med ändringar . Lag (1995:607) om ändring i sekretesslagen (1980:100). Se s. 27 f. prop. 1994/95:200 Lag om vissa personregister för officiell statistik m.m. Remissvaren finns tillgängliga vid riksdagsförvaltningens kammarkansli, dnr 019-3248-06/07. Med svensk medborgare jämställs enligt TF 14:5 2 st. i princip även utländsk medborgare. , Allmänna handlingar s. 62. I det aktuella fallet är bara begreppet inkommen av intresse. , och 9:16 f. Lag (1985:656) om ändring i sekretesslagen (1980:100). Lag (1995:607) om ändring i sekretesslagen (1980:100). , och s. 14.5.