yttr · GT05SfU1y · 2006-01-01 00:00:00 — Dessutom tas allmän pensionsavgift och statlig ålderspensionsavgift ut för att finansiera den inkomstgrundade ålderspensionen. Arbetsgivaravgifter betalas av arbetsgivare och andra personer som ger ut ersättning som är avgiftspliktig enligt 2 kap. socialavgiftslagen. Avgiftspliktig ersättning är främst löner, arvoden och andra skattepliktiga förmåner. Avgiftsunderlaget för beräkning av arbetsgivaravgifter består av summan av de avgiftspliktiga ersättningar som har utgetts under en kalendermånad. Arbetsgivaravgifterna uppgår till av avgiftsunderlaget, varvid sjukförsäkringsavgiften utgör och ålderspensionsavgiften . betalar arbetsgivare särskild sjukförsäkringsavgift när hel sjukpenning utges till en anställd. Avgiften utgör av den sjukpenning som utgivits med vissa avgiftsbegränsningar. Egenavgifter betalas av fysiska personer som har avgiftspliktig inkomst enligt 3 kap. socialavgiftslagen. I första hand betalas egenavgifter för överskott av näringsverksamhet i vilken den som har inkomsten har arbetat i inte oväsentlig utsträckning. Egenavgifterna uppgår till av avgiftsunderlaget, varvid sjukförsäkringsavgiften utgör och ålderspensionsavgiften . Vid beräkning av arbetsgivaravgifterna gäller att en arbetsgivare får göra avdrag av avgiftsunderlaget, dock högst med , vilket motsvarar en årlig lönesumma på . När det gäller beräkning av egenavgifter får avdrag göras av avgiftsunderlaget, dock högst med , vilket motsvarar ett avgiftsunderlag på . Genom lagen (2001:1170) om utvidgning av de särskilda avdragen enligt socialavgiftslagen (2000:980) infördes en regional stimulans för företagandet i stödområde A. Lagen är utformad så att den ryms inom ramen för det s.k. försumbara stödet enligt EG-regler. Företag inom sektorerna jordbruk, vattenbruk och fiske samt transport är därmed uteslutna. Stimulansen lämnas genom utvidgade avdrag på , utöver avdragen på , vid beräkningen av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Det utvidgade avdraget avseende arbetsgivaravgifter är maximerat till och avseende egenavgifter till . Arbetsgivare och egenföretagare skall också enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift betala allmän löneavgift . Arbetsgivare som betalar ut lön etc. till anställd som är född eller tidigare skall betala särskild löneskatt om . Arbetsgivare som betalar ut lön till anställd som är född eller senare skall betala särskild löneskatt om . För sistnämnda personer skall även ålderspensionsavgift om betalas. I budgetpropositionen föreslås att godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster. Inkomsten till statsbudgeten av socialavgifter och löneskatter men efter avdrag för nedsättning av socialavgifter beräknas uppgå till . Underlaget för socialavgifterna beräknas till totalt ca 2006. I propositionen framhålls att ett syfte med den förändrade avgiftsstruktur som beslutat med anledning av budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU1, rskr. 1997/98:36) var att inom ramen för ett i princip oförändrat avgiftsuttag skapa bättre samstämmighet mellan inkomster och utgifter i bl.a. sjukförsäkringssystemet. Enligt regeringen bör sjukförsäkringsavgiften tas ut med en avgiftssats som innebär att de beräknade intäkterna från avgiften motsvarar de förväntade utgifterna. beräknas de utgifter som sjukförsäkringsavgiften skall täcka uppgå till . Mot bakgrund härav föreslås att sjukförsäkringsavgiften i arbetsgivaravgifterna sänks till av avgiftsunderlaget och i egenavgifterna till av avgiftsunderlaget. Eftersom de ovan föreslagna förändringarna inte skall leda till någon ändring av det sammantagna uttaget av arbetsgivar- och egenavgifter föreslår regeringen att den allmänna löneavgiften höjs till av avgiftsunderlaget. De förslagna ändringarna skall enligt förslaget gälla från . Av propositionen framgår att regeringen avser att återkomma med förslag om att enmansföretag som bedriver verksamhet utan anställda bara skall behöva betala arbetsgivaravgifter i form av ålderspensionsavgift på lönen till en person som anställs. Avgiftssänkningen skall avse uppemot från anställningens början och bör enligt regeringen gälla . Åtgärden beräknas kosta 2006. Någon beräkning av antalet nyanställningar som åtgärden kan tänkas ge upphov till presenteras inte men regeringen hänvisar till Nuteks rapport Den första anställningen Hinder och möjligheter för soloföretag (R 2005:01), vari framhålls att ca 50 000 enmansföretag skulle vilja anställa en person men att de av olika skäl låter bli att göra det. En proposition om sänkta löneskatter för enmansföretag är aviserad till . I motion Fi320 av m.fl. (s, v, mp) begärs i yrkande 8 beslut att sänka arbetsgivaravgiften med , dvs. Motionärerna framhåller att en del av den gröna skatteväxlingen på skall användas för att sänka arbetsgivaravgiften. Beloppet i övrigt skall användas för att höja det allmänna grundavdraget. I motion Fi240 yrkande 5 föreslås att arbetsgivaravgifterna sänks för privata arbetsgivare vid nyanställningar. För varje nyanställd person betalar arbetsgivaren endast ålderspensionsavgift . Därefter sker en gradvis nedtrappning av nedsättningen för att helt upphöra . Vidare begär motionärerna att arbetsgivaravgifterna för privata arbetsgivare helt tas bort för personer som uppburit arbetslöshetsersättning, sjukpenning, sjuk- eller aktivitetsersättning eller socialbidrag , s.k. nystartsjobb. Avgiftsnedsättningen gäller som personen i fråga varit frånvarande från arbetslivet, dock högst . Även ungdomar i åldern som varit arbetslösa omfattas av nystartsjobben liksom nyanlända flyktingar och anhöriginvandrare, dock under en mer begränsad tid. De båda reformerna beräknas ge upphov till sammanlagt ca 60 000 arbetstillfällen och kosta . Motionärerna föreslår vidare att den generella nedsättningen av arbetsgivar- och egenavgifter om minskas respektive avskaffas, att arbetsgivaravgiften höjs till följd av förslag att avskaffa arbetsgivarnas s.k. medfinansieringsansvar och att den nedsättning av arbetsgivaravgifterna som gäller för vissa sektorer inom stödområde A ökas. Slutligen motsätter de sig den av regeringen aviserade åtgärden att sänka löneskatterna för enmansföretag som anställer, s.k. soloföretag. När det gäller avgiftssänkning vid nyanställningar, slopade avgifter vid s.k. nystartsjobb och höjd arbetsgivaravgift till följd av slopad medfinansiering återfinns liknande yrkanden i motion Fi258 yrkandena 2, 35 och 37 av m.fl. (m). I samma motion yrkandena 25, 33 och 34 finns krav att den generella nedsättningen av arbetsgivar- och egenavgifter om slopas och att företag inom sektorerna jordbruk, vattenbruk och fiske med driftsställe i stödområde A också skall omfattas av den extra nedsättningen av arbetsgivaravgifterna. I motion Fi258 yrkande 36 begärs avslag på regeringens satsning på de s.k. soloföretagen. I motion F241 yrkande 5 föreslås att arbetsgivaravgifterna sänks för privata arbetsgivare vid nyanställningar. För varje nyanställd person betalar arbetsgivaren endast ålderspensionsavgift . Därefter sker en gradvis nedtrappning av nedsättningen för att helt upphöra . Vidare begär motionärerna att arbetsgivaravgifterna för privata arbetsgivare helt tas bort för personer som uppburit arbetslöshetsersättning, sjukpenning, sjuk- eller aktivitetsersättning eller socialbidrag , s.k. nystartsjobb. Avgiftsnedsättningen gäller som personen i fråga varit frånvarande från arbetslivet, dock högst . Även ungdomar i åldern som varit arbetslösa omfattas av nystartsjobben liksom nyanlända flyktingar och anhöriginvand- rare, dock under en mer begränsad tid. De båda reformerna beräknas kosta och satsningen på nystartsjobb beräknas ge upphov till 50 000 arbetstillfällen. Motionärerna föreslår vidare att den generella nedsättningen av arbetsgivaravgifterna om avskaffas, att arbetsgivaravgiften höjs till följd av förslag att avskaffa arbetsgivarnas s.k. medfinansieringsansvar samt att den av regeringen aviserade åtgärden att sänka löneskatterna för enmansföretag som anställer, s.k. soloföretag, inte genomförs. Även i motion Fi317 yrkande 10 av m.fl. (fp) begärs sänkta arbetsgivaravgifter vid nyanställningar. I motion Fi242 föreslås att arbetsgivaravgifterna sänks för privata arbetsgivare vid nyanställningar. För varje nyanställd person betalar arbetsgivaren endast ålderspensionsavgift . Därefter sker en gradvis nedtrappning av nedsättningen för att helt upphöra . Vidare begär motionärerna att arbetsgivaravgifterna för privata arbetsgivare helt tas bort för personer som uppburit arbetslöshetsersättning, sjukpenning, sjuk- eller aktivitetsersättning eller socialbidrag , s.k. nystartsjobb. Avgiftsnedsättningen gäller som personen i fråga varit frånvarande från arbetslivet, dock högst . Även ungdomar i åldern som varit arbetslösa omfattas av nystartsjobben liksom nyanlända flyktingar och anhöriginvandrare, dock under en mer begränsad tid. De båda reformerna beräknas kosta och satsningen på nystartsjobb beräknas ge upphov till 50 000 arbetstillfällen. Motionärerna föreslår vidare att den generella nedsättningen av arbetsgivar- och egenavgifter om minskas respektive avskaffas, att arbetsgivaravgiften höjs till följd av förslag att avskaffa arbetsgivarnas s.k. medfinansiering samt att den av regeringen aviserade åtgärden att sänka löneskatterna för enmansföretag som anställer, s.k. soloföretag, inte genomförs. När det gäller avgiftssänkning vid nyanställningar och höjd arbetsgivaravgift till följd av slopad medfinansiering återfinns liknande yrkanden i motion Fi319 yrkandena 3 och 13, av Per m.fl. (kd). I motion Fi321 av Per m.fl. (kd) yrkandena 9, 33 och 34 finns krav att den generella nedsättningen av arbetsgivar- och egenavgifter om slopas, att arbetsgivareavgifterna sänks vid nyanställningar och att regeringens satsning på de s.k. soloföretagen avslås. Därtill föreslås i yrkande 10 att arbetsgivaravgifterna höjs till följd av förslag att införa en andra karensdag . I motion Fi243 yrkande 7 föreslås att arbetsgivaravgifterna sänks för privata arbetsgivare vid nyanställningar. För varje nyanställd person betalar arbetsgivaren endast ålderspensionsavgift . Därefter sker en gradvis nedtrappning av nedsättningen för att helt upphöra . Vidare begär motionärerna att arbetsgivaravgifterna för privata arbetsgivare helt tas bort för personer som uppburit arbetslöshetsersättning, sjukpenning, sjuk- eller aktivitetsersättning eller socialbidrag , s.k. nystartsjobb. Avgiftsnedsättningen gäller som personen i fråga varit frånvarande från arbetslivet, dock högst . Även ungdomar i åldern som varit arbetslösa omfattas av nystartsjobben liksom nyanlända flyktingar och anhöriginvandrare, dock under en mer begränsad tid. De båda reformerna beräknas kosta och satsningen på nystartsjobb beräknas ge upphov till 50 000 arbetstillfällen. Motionärerna föreslår vidare att den generella nedsättningen av arbetsgivaravgifter om avskaffas, att arbetsgivaravgiften höjs till följd av förslag att avskaffa arbetsgivarnas s.k. medfinansiering samt att den av regeringen aviserade åtgärden att sänka löneskatterna för enmansföretag som anställer, s.k. soloföretag, inte genomförs. Motionärerna föreslår också att arbetsgivaravgifterna höjs till följd av förslag att införa en andra karensdag. När det gäller avgiftssänkning vid nyanställningar, slopade avgifter vid s.k. nystartsjobb och höjd arbetsgivaravgift till följd av slopad medfinansiering återfinns liknande yrkanden i motion Fi296 yrkandena 3, 10 och 11 av m.fl. (c). Inledningsvis vill utskottet framhålla att det är utskottets principiella inställning att det bör finnas ett tydligt samband mellan de socialavgifter som erläggs och de olika förmåner som dessa avgifter skall finansiera. Ett sådant samband är lagfäst i lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter. Att använda socialavgifterna till annat än att finansiera de i lag preciserade ändamålen, t.ex. för att stimulera småföretagandet i en viss region, för sysselsättningsskapande åtgärder eller som ett led i grön skatteväxling, kan därför starkt ifrågasättas, särskilt som det finns avgifter/ löneskatter som inte har till syfte att finansiera förmåner inom socialförsäkringen. Med hänsyn härtill anser utskottet att motion Fi320 yrkande 8 om att sänka arbetsgivaravgiften bör tillstyrkas under förutsättning att sänkningen görs på annat än de socialavgifter som är till för att finansiera olika sociala förmåner, t.ex. på den allmänna löneavgiften. Mot denna bakgrund kan det även ifrågasättas om det är lämpligt, som förslår, att för en utvidgad nedsättning av socialavgifterna i , som måste betraktas som en regional åtgärd, ta i anspråk avgif- ter som är avsedda att finansiera vissa preciserade sociala förmåner, t.ex. sjukpenning och föräldrapenning. Utskottet kan därför inte tillstyrka en ytterligare utvidgning av de särskilda avdragen. Dessutom vill utskottet erinra om att lagen om utvidgning av de särskilda avdragen enligt socialavgiftslagen faller inom ramen för det s.k. försumbara stödet enligt EG- regler. I lagen undantas därför företag inom bl.a. sektorerna jordbruk, vattenbruk och fiske. Enligt utskottets mening är det viktigt att stödet ges en utformning som är förenlig med de regler som gäller inom EU för statsstöd. Som en följd av utskottets redovisade inställning att det bör finnas ett tydligt samband mellan de socialavgifter som erläggs och de olika förmåner som dessa avgifter skall finansiera, föreslår utskottet att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag om förändrade nivåer för socialavgifter. Som redovisats ovan föreslår alliansen (m, fp kd, c) sänkta arbetsgivaravgifter för privata arbetsgivare vid nyanställningar och införandet av s.k. nystartsjobb, dvs. slopade arbetsgivaravgifter bl.a. för personer som uppburit t.ex. arbetslöshetsersättning och sjukpenning . Enligt bedöms åtgärderna sammantaget skapa ca 60 000 nya arbetstillfällen medan övriga partier anger att nystartsjobben ger upphov till ca 50 000 arbetstillfällen. Regeringens aviserade förslag innebär att enmansföretag som bedriver verksamhet utan anställda bara skall behöva betala arbetsgivaravgifter i form av ålderspensionsavgift på lönen till en person som anställs. Utskottet saknar underlag för att bedöma om alliansens uppskattning att förslagen leder till ca 50 00060 000 nya arbetstillfällen är realistisk. Inte heller regeringens tänkta åtgärd går på nuvarande stadium att bedöma vad gäller antalet arbetstillfällen. Utskottet ifrågasätter dock inte att alliansens förslag liksom regeringens aviserade åtgärd kommer att ge upphov till en hel del nya arbetstillfällen. Kostnaden i form av uteblivna avgiftsintäkter blir sannolikt förhållandevis hög. Regeringen beräknar en kostnad i form av minskade avgiftsintäkter på 2006 medan alliansen avsatt . Som framgår ovan har utskottet ställt sig bakom regeringens förslag till ramar för utgiftsområdena , vilka till betydande del finansieras med arbetsgivaravgifter. Utrymmet för att tillstyrka alliansens förslag, som är dyrare än regeringens, är således ringa. Att finansiera förslagen genom att slopa eller minska den generella nedsättningen av arbetsgivar- och egenavgifter om kan utskottet inte ställa sig bakom eftersom utskottet så sent som i samband med behandlingen av budgetproposition tillstyrkte en sänkning av avdraget på arbetsgivaravgifterna från maximalt 3 550 till fr.o.m. . Med hänsyn härtill är utskottet inte berett att acceptera ytterligare minskning av avgiftsnedsättningen. När det gäller frågan om höjd arbetsgivaravgift till följd av slopandet av arbetsgivarnas medfinansieringsansvar för anställdas sjukpenningkostnader konstaterar utskottet att medfinansieringen infördes så sent som . Som kompensation till arbetsgivarna sänktes arbetsgivaravgiften i form av sjukförsäkringsavgift (generell sänkning för arbetsgivarkollektivet), och sjuklöneperioden förkortades . Utskottet anser inte att medfinansieringen skall slopas och kan följaktligen inte ställa sig bakom krav om en höjning av arbetsgivaravgiften. Eftersom utskottet inte ställer sig bakom ett införande av ytterligare en karensdag kan kravet på höjda arbetsgivaravgifter till följd härav inte tillstyrkas. Med den ändring som följer av utskottets förslag om tillstyrkande av motion Fi320 yrkande 8 godtar utskottet regeringens beräkning av statsbudgetens inkomster . bör därmed i berörda delar avstyrka motionerna Fi240 yrkande 5, Fi241 yrkande 5, Fi242, Fi243 yrkande 7, Fi258 yrkandena 2, 25 och 3337, Fi296 yrkandena 3, 10 och 11, Fi319 yrkandena 3 och 13, Fi321 yrkandena 9, 10, 33 och 34 samt Fi317 yrkande 10. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). () och () anser att utskottets yttrande i nedan angivna avseenden borde ha följande lydelse: Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Moderata samlingspartiet anser att successivt bör avvecklas. bör ta över ansvar för att distribuera ersättningarna till kommunerna. I samband med detta bör även anslaget Integrationsåtgärder minskas. Stödet till , verksamhet för personer som vill lämna rasistiska grupper samt åtgärder för unga kvinnor som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld bör emellertid kvarstå. Vi anser vidare att anslaget Ombudsmannen mot etnisk diskriminering bör föras över till utgiftsområde 14 Arbetsliv. Vi föreslår även att en s.k. lärlingsintegration genomförs. Arbetsgivare som anställer en nyanländ flykting eller anhöriginvandrare som deltar i undervisning i svenska för invandrare (sfi) på minst halvfart skall få en lönesubvention på av lönen så länge som undervisningen pågår, dock högst . Vi föreslår i enlighet med motion Fi240 yrkandena 6 och 9 i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med och med 942 respektive . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Den höga frånvaron från arbetet i , i kombination med den demografiska utvecklingen framöver, kommer att sätta alla befintliga socialförsäkringssystem under betydande press. Att öka sysselsättningen för att möta detta utgör den kanske största utmaningen för svensk ekonomi. Därför satsar på att göra det mer lönsamt att arbeta jämfört med att uppbära bidrag. Inom motsätter vi oss regeringens förslag att höja taket i sjukförsäkringen till 10 basbelopp. Vårt förslag förbättrar det finansiella sparandet med 2006. Vi är inom alliansen överens om att ersättningen i sjukförsäkringen skall baseras på den inkomst man verkligen har haft, inte den inkomst man räknar med att ha . Därför föreslår vi att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) utgörs av de senaste tolv månadernas inkomst. För den som inte har haft en inkomst skall i stället av den förväntade årsinkomsten få användas som SGI. Denna alternativregel skall dessutom alltid användas av anställda som har gått ned i arbetstid för att undvika att dessa får en högre sjukpenning än förväntad inkomst. Den sammantagna effekten på offentlig sektor, exklusive ålderspensionssystemet, beräknas uppgå till 2006. Statistik och erfarenhet från visar att en sjukskrivning snabbt minskar den enskildes möjlighet att någonsin återkomma till arbetsmarknaden. Inom alliansen vill vi därför genomföra åtgärder för att förbättra och tidigarelägga bedömningen av den sjukskrivnes eventuella arbetsförmåga. Arbetsgivare bör ges en lagreglerad rätt att kräva sjukintyg av sina anställda från första sjukdagen. Vidare anser vi att beslut om aktivitets- och sjukersättning skall fattas av tjänstemän på med hjälp av underlag från försäkringsläkare. och skall ges ett ökat ansvar för bedrägeriundersökningar. Alliansen kommer även att föreslå ytterligare åtgärder för att förbättra förutsättningarna att minska kostnaderna för sjukfrånvaron. Det gäller dels att förbättra möjligheterna till vård och rehabilitering, dels att motverka överutnyttjande av försäkringen. Dessa sammantagna åtgärder bedöms medföra en minskning av sjukskrivningarna motsvarande en besparing på . Inom alliansen är vi överens om att samordna pensionsavgiften i förtidspensionen med den i sjukförsäkringen. Innebörden av detta är att vi föreslår att av antagandeinkomsten i förtidspensionen skall vara pensionsgrundande. För den enskilde förtidspensionären som har en inkomstbaserad förtidspension innebär det att ålderspensionen kommer att bli lägre. För den förtidspensionär som aldrig har kunnat arbeta och som därför endast har förtidspension på garantinivå innebär förslaget ingen förändring eftersom även ålderspensionen kommer att betalas ut på garantinivå. Förslaget medför en besparing för offentlig sektor, exklusive ålderspensionssystemet, på 2006. Vidare anser vi inom alliansen att arbetsgivarnas medfinansiering efter andra sjukveckan av kostnaden för hel sjukpenning för anställda skall slopas fr.o.m. årsskiftet. Det innebär att arbetsgivarna avlastas kostnader på 2006. Förslaget finansieras genom en motsvarande höjning av arbetsgivaravgifterna. Inom alliansen föreslår vi även att statens kostnader för trafikskadades sjukpenning och sjukersättning överförs till trafikförsäkringen. En sådan reform bedöms ge stora samhällsekonomiska vinster i form av ökad trafiksäkerhet, förbättrad rehabilitering och minskade skadekostnader. Erfarenheter från bl.a. visar att både skadefrekvensen och de totala kostnaderna kan minskas betydligt. Sammantaget förbättras statens finansiella sparande med 2006. Vi moderater föreslår att en andra karensdag införs i sjukförsäkringen från och med efter ett regeringsskifte samt att ersättningen i sjukförsäkringen sänks till för den som varit sjukskriven eller längre. Vi moderater föreslår även att ersättningen i förtidspensionen sänks från av antagandeinkomsten efter ett regeringsskifte. Vidare anser vi att en försäkringsläkare alltid skall granska sjukintyget och göra en bedömning av arbetsförmågan i samband med att tar över ansvaret från arbetsgivaren. Vi vill även att en mer ingående granskning av arbetsförmågan görs efter sex månaders sjukfrånvaro. Regeringens tidsbegränsade satsning på 300 akademiker som skall undersöka eventuella socialförsäkringsbedrägerier anser vi dels skall byggas ut till att gälla också 2008, dels kombineras med att och får ett ökat undersökningsansvar. Vi föreslår även att och får utökade möjligheter att samköra sina register och att detta görs rutinmässigt innan ersättning betalas ut. Möjligheten att ha ett uppdrag eller näringsverksamhet som tar en åttondel av en vanlig arbetstid och ändå ha kvar sin förtidspension bör tas bort. Regeln har kommit till för att man inte skall behöva avsäga sig ett mindre uppdrag vid sidan av arbetet om man blir förtidspensionär. Kontrollproblemen är emellertid betydande. Vi anser därtill att den skäliga levnadsnivån i det särskilda bostadstillägget för förtidspensionärer skall höjas med . En pensionär som är berättigad till särskilt bostadstillägg får därmed behålla mer efter det att hyran är betald. I enlighet med motion Fi240 yrkandena 6 och 9 föreslår vi i förhållande till regeringens förslag en minskning av utgiftsramen med för och med 13 700 respektive . Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Vi anser att det är viktigt att värna om de allra sämst ställda pensionärerna och anslår därför medel för att höja den skäliga levnadsnivån i det särskilda bostadstillägget för pensionärer med 0,068 prisbasbelopp. Det innebär att den skäliga levnadsnivån 2006 höjs med och att en pensionär som är berättigad till sådant bostadstillägg får behålla mer sedan hyran är betald. Vi föreslår i enlighet med motion Fi240 yrkandena 6 och 9 i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med och en ökning med vartdera året. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Vi anser att familjer skall ha råd att dela på föräldraledigheten. Vi vill göra detta möjligt genom att höja taket i föräldraförsäkringen och accepterar därför regeringens förslag till höjning. Vi anser att föräldraförsäkringen skall kombineras med ett förvärvsavdrag. Vi föreslår en särskild skattereduktion på förvärvsinkomsten med för den förälder