yttr · GT05SkU1y · 2006-01-01 00:00:00 — ten för denna näringsinkomstreform beräknas uppgå till 1,2 miljarder kronor och för det andra steget. För att företag skall kunna utvecklas även med tillfälligt dålig lönsamhet är det viktigt att de har möjlighet att fondera vinster från gick emot den räntebeläggning av periodiseringsfonderna som genomfördes /2005, en del i finansieringen av avskaffandet av arvs- och gåvoskatten. Eftersom företagen avvecklat större delen av sina periodiseringsfonder är det nu för sent att återställa den försämringen. tycker dock att det är viktigt att slå vakt om de små företagens möjligheter att fondera vinster som de kan använda för framtida investeringar. föreslår att den räntebeläggning som införts för periodiseringsfonder utsträcks till att omfatta även andra obeskattade reserver. föreslår också att ett fribelopp på införs. Detta fribelopp skall omfatta alla obeskattade reserver inklusive periodiseringsfonder. Denna åtgärd kommer att medföra en lättnad jämfört med gällande regler på ca . För större företag leder förslaget till ökade statliga skatteintäkter på . Sammantaget leder alltså förslagen till en förstärkning av det finansiella sparandet på ca 2006. Sysselsättningen kan bara öka varaktigt i om nya arbeten skapas i den privata sektorn. De skattesänkningar föreslår på företagande och , tillsammans med övriga partier i , måste kompletteras med skattesänkningar som gör det lättare för dessa företag att också anställa. Anställning i nya och växande företag underlättas genom sänkta arbetsgivaravgifter, och s.k. nystartsjobb införs för att ge den som varit arbetslös, sjukskriven, förtidspensionerad eller beroende av socialbidrag en chans. Arbetsgivaravgiften är för förtagaren en tung del av ersättningen till den anställde, låt vara att den enskilde arbetstagaren aldrig i sin hand får denna del av den ersättning för sitt arbete som han eller hon genererar. Det är bra att regeringen och dess stödpartier tycks ha förstått effekterna av höga arbetsgivaravgifterna, vilket framgår av de olika förslag till arbetsgivaravgiftsreduktioner som föreslås gälla i olika fall . Lägre arbetsgivaravgifter kommer att göra det lättare att anställa fler människor, inte minst inom tjänstesektorn. har länge pläderat för sänkta arbetsgivaravgifter eftersom vi är övertygade om att detta kommer att skapa fler arbetstillfällen. Tillsammans med övriga partier i föreslår en nedsättning av arbetsgivaravgifterna för alla företag som nyanställer. Tanken är att arbetsgivaren för varje nyanställd betalar bara pensionsavgift, men inte övriga avgifter, . År två nedsätts arbetsgivaravgiften med tre fjärdedelar, år tre med hälften och år fyra med en fjärdedel. För att säkerställa att företag inte avskedar arbetskraft för att därefter nyanställa utgår nedsättningen enligt vårt förslag endast till arbetsgivare som ökat det totala antalet anställda. förslag innebär en kraftig stimulans att nyanställa i framför allt små företag. Vi är övertygade om att vårt förslag som är permanent skapar fler arbetstillfällen än regeringens förslag som bara gäller soloföretag och . Undersökningar visar att av svenskarna är intresserade av att köpa hushållstjänster om priset inklusive skatt hamnar på en nivå som är möjlig för vanliga hushåll att betala. Det finns alltså en marknad men den måste göras laglig. föreslår tillsammans med övriga partier i att en skattereduktion införs som omfattar hushållstjänster som utförs i hemmet, hushållens köp av externa tvätteritjänster samt hämtning och lämning av barn på dagis eller motsvarande. vill avskaffa fastighetsskatten. Det finns ingen likvid avkastning innan fastigheten säljs, och fastighetsskatten strider därför mot de grundläggande principerna om att skatt skall tas ut efter bärkraft, av den som har likvida medel att betala med, och att det skall gå att påverka hur mycket skatt man betalar. Avvecklingen av fastighetsskatten kommer att ta tid eftersom staten gjort sig beroende av inkomsterna. föreslår att borttagandet av fastighetsskatten påbörjas . Skattesatsen på småhus sänks från 2006 och till 2007. Skatten på flerfamiljshus sänks från 2006 och vidare till 2007 då allmän fastighetstaxering av sådana hus äger rum. Mot bakgrund av de mycket höga taxeringshöjningar som många fastigheter drabbas av från godtar tills vidare regeringens förslag till utökade begränsningsregler vid beräkningen av maximal fastighets- och förmögenhetsskatt. noterar vi att den andel boende (ägare) som kommer att omfattas av begränsningsreglerna höjningar av taxeringsvärden och höjningen av begränsningsregeln från av den högsta andel av inkomsterna som någon skall behöva betala i fastighets- och förmögenhetsskatt ökar från dagens ca 119 000 personer till hela 202 000. Att så många fastighetsägare omfattas av begränsningsreglerna utgör i sig ett närmast skrämmande bevis för orimligheten i fastighetsbeskattningens utformning. anser i likhet med vad som anförs i motion Fi258 att schablonbeskattningen av bostadsrättsföreningen bör avskaffas . Det är angeläget att detta ges regeringen till känna även om beslutet inte påverkar statsbudgeten för . Regeringen har föreslagit att skatt på flygresor införs eller med utskottsmajoritetens eleganta formulering bör kunna träda i kraft . har inte, mot bakgrund av vad som blev känt genom regeringens förslag i budgetpropositionen , haft anledning att motsätta sig en sådan skatt, i den mån den utformas på ett sätt som gör att den inte allvarligt drabbar landsdelar som är särskilt beroende av flygtrafiken för näringslivet och andra väsentliga kommunikationer. Under utskottets behandling av regeringens förslag har emellertid framkommit att frågan om införande av flygskatt inte beretts på ett sätt som gör att utskottet borde ställa sig bakom förslaget. Det framgår bl.a. av utskottets formulering att det inte har någon invändning mot att flygskatten utformas som en skatt på transporterade passagerare eller på antal passagerarplatser. Men detta är ju ett faktiskt besked att det kan bli hur som helst med skatten. Det är självfallet helt oacceptabelt att acceptera att det införs en skatt som man inte känner till hur den skall utformas. Under beredningen av regeringens förslag till införande av flygskatt har det i skatteutskottet också framgått att regeringen ännu inte vet vilken utformning skatten skall ha. Frågan är inte bara föremål för beredning i utan utreds fortfarande att hantera en skattefråga på det sättet är helt oacceptabelt och sprider ett löjets skimmer inte bara över regeringen utan också över skatteutskottets majoritet som accepterar att under dessa betingelser biträda införandet av en skatt vars verkningar man inte vet något om. I själva verket är det helt avgörande för många flyglinjers bärkraft hur skatten utformas. När under allmänna motionstiden inte motsatte sig skattens införande, trots många tvivel, kunde vi inte ens i våra vildaste fantasier föreställa oss att underlaget för skatten var så vagt, för att inte säga obefintligt. Om skatten blir en fast avgift per försåld biljett eller en schablonskatt på antalet passagerarplatser, är helt avgörande för återverkningarna. Det är möjligt att fullsatta plan till och/eller på sträckan StockholmGöte- borg eller StockholmMalmö kan bära en sådan biljettskatt. Men för glest trafikerade linjer på små flygplatser ofta kommunalt stödda kan en passagerarplatsskatt betyda indragna linjer eller rent av nedlagda linjer med svåra återverkningar för det lokala näringslivet. I denna del är regeringens oklarhet ett allvarligt hot mot stora delar av svenskt regionalt näringsliv. ser vi att en passagerarplatsskatt alltså baserad på antalet avgångar och antalet platser i planen, inte antalet sålda biljetter i praktiken blir en ny utgift, alltså en övervältring av kostnader på kommuner som äger kommunala flygplatser. Det är också oklart vad myndigheten anser om denna nya skatt. Förslaget att införa flygskatt uppvisar alltså vid närmare granskning sådana brister att ett införande av denna i enlighet med regeringens bristfälliga förslag utgör ett allvarligt hot mot stora delar av det flyg som betjänar befolkningssvaga delar av vårt land och som lastar över kostnader till kommuner som äger eller driver flygplatser. För att komma till rätta med de globala miljöproblemen och inte snedvrida konkurrensen vill arbeta för att införa en gemensam koldioxidskatt inom EU, i förlängningen globalt. energiskatter skall utformas på ett sådant sätt att svenska företag klarar av den internationella konkurrensen som de stimuleras att arbeta för en bra miljö. strävar efter att all verksamhet som bidrar till växthuseffekten träffas av ekonomiska styrmedel och vill därför avskaffa undantagen från koldioxidskatt. Energiskattesystemet måste vara enkelt, överskådligt och långsiktigt hållbart utan en mängd undantag. Med nuvarande skadliga politik riskerar ett snabbt avskaffande av undantagen att drabba industrin orimligt hårt. Därför låter med hänsyn just till att företagen skall kunna behålla arbetskraften undantagen kvarstå tills vidare med avsikten att fasa ut dem i takt med att energipolitik får genomslag. avvisar däremot den föreslagna nedsättningen av koldioxidskatten för den sektor som har fått utsläppsrätter. anser också att nedsättningen av energiskatt och koldioxidskatt på torv skall avskaffas. I detta sammanhang måste noteras att elbeskattningen har en utfornming som gör att den är oöverskådlig och konsumentprishöjande på ett sätt som inte är godtagbart. Man kan ta som exempel priset på ytterligare en kilowattimme producerad i någon av våra kärnkraftsreaktorer. Skattepålägget blir bara budget flerfaldigat: Höjning av energiskatten på el med per kWh och indexuppräkning av elskattesatserna med per kWh. Elleverantörernas egenförbrukning görs skattepliktig. Mervärdesskatt läggs ovanpå summan av ovanstående. Beslutet att göra elleverantörernas egenförbrukning skattepliktig framstår som logiskt men får självfallet följden att den ökade skattebördan vältras över på andra konsumenter plus moms. anser att man inte bör införa beskattning på avfallsförbränning om det inte finns miljömässiga skäl. anser att sådana skäl föreligger när det gäller att säkerställa en minskning av utsläppen av växthusgaser. Det är också viktigt att skatten kopplas till mängden lämnat avfall så att uppkomsten av sopor verkligen minskar. En skatt får emellertid inte heller motverka energiutvinning när detta är den uppenbart bästa hanteringen av avfallet. Kraftvärmeproduktionen bör inte missgynnas. Kärnkraften bör enligt utnyttjas för elproduktion under hela sin tekniska och ekonomiska livslängd. Tron att kärnkraften skulle vara slut har visat sig vara grundlös. I princip går det att byta ut de flesta delar i en kärnkraftsreaktor . bedömer elproduktionsbranschen att en kärnkraftsreaktor har en ekonomisk livslängd . Effektskatten på elektricitet framställd av kärnkraft utöver att vara världsunik snedvrider konkurrensen mellan olika energislag och gynnar icke önskvärda energislag såsom fossila bränslen. inte den här typen av godtyckliga extraskatter på vissa företag, och Folk- partiet avvisar regeringens förslag om en höjning. Effektskatten bör på ett par års sikt fasas ut. Regeringens förslag om sänkt reklamskatt är ett steg i rätt riktning men otillräckligt för att uppfylla begäran vid sex tillfällen om att reklamskatten skall avskaffas. anser fortfarande att reklam- skatten bör tas bort helt och hållet. anser slutligen att försöket med trängselskatter i Den särskilda lag lagen om statlig trängselskatt (2004:629) som möj- liggör denna helt partipolitiskt maktmotiverade skatt bör upphävas från Med det anförda föreslår vi att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med liberalernas förslag. Vi tillstyrker motionerna Fi236 av m.fl. (fp), Fi241 yrkandena av m.fl. (fp), Fi281 yrkande 6 av m.fl. (fp), Fi317 yrkandena 18, 1114 och 16 av m.fl. (fp), Sk451 av m.fl. (m, fp, kd, c), MJ394 yrkande 30 av m.fl. (fp), MJ526 yrkande 3 av m.fl. (fp), N436 yrkandena 7 och 20 av m.fl. (fp) och T498 yrkande 2 av och () och tillstyrker delvis motionerna Sk301 av () och Sk379 av Per m.fl. (v). står bakom den inkomstberäkning som redovisas i motion Fi241 yrkande 5 av m.fl. (fp). förslag om ändrade regler vid förmögenhetsbeskattningen av verksamhetsgenererad likviditet (s.k. överlikviditet) innebär en margi- nell förändring av inkomsterna. Ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution anser i enlighet med partimotion Fi241 att ramarna för utgiftsområdet bör vara större än vad regeringen föreslagit och större under De ytterligare medel vill anvisa skall användas för att effekti- Skattefrågor i budgetpropositionen (kd) Per () anför: Syftet med skatter måste vara det gemensamma bästa. Skatter fungerar som medel att solidariskt finansiera vår gemensamma välfärd samt att styra den ekonomiska utvecklingen i en socialt och ekologiskt hållbar rikt- Det föreligger ett ansvar från statsmakternas sida att med respekt för grundläggande etiska värden och skatterättsliga principer skapa ett moraliskt legitimt skattesystem. Detta ansvar måste kombineras med ett gott förvaltarskap och solidaritet, för att medborgare i sin tur genom statens goda exempel skall uppmuntras att svara med solidaritet och en god skattemoral. Vi vill medverka till en tydligare moralisk dimension i skattepolitiken och menar att både det totala skattetrycket och enskilda skatter med avseende på konstruktion och nivå måste vara såväl skatterättsligt som moraliskt legitima. Ett osammanhängande skattesystem och illegitima skatter riskerar att undergräva skattemoralen. Ur ekonomisk synvinkel riskerar dessutom skatter att allvarligt försämra ekonomins funktionssätt och leda till ett osunt ekonomiskt beteende. En egentligen fullständigt självklar föresats är också att alla heltidsarbetande måste kunna leva på sin egen lön. Av dessa nämnda orsaker fordras ytterst välgrundade och välavvägda beslut inom skatteområdet. Strävan måste vara att utforma skattepolitiken så att den stimulerar arbete, sparande, hederlighet och företagande. Kristdemokratisk ekonomisk politik tar utifrån förvaltarskapstanken sin utgångspunkt i en social och ekologisk marknadsekonomi. Förvaltarskapstanken betonar människans personliga och gemensamma ansvar för sig själv, sina medmänniskor, efterkommande generationer samt för den fysiska livsmiljön. Marknadsekonomins civilrättsliga grundval är frivilliga, ofta informella, avtal mellan självständiga aktörer. Hederlighet och personligt ansvarstagande är därför viktiga fundament, som underlättar ekonomins funktionssätt genom att hålla nere transaktionskostnaderna vid handel av varor och tjänster, som i sin tur leder till ökad effektivitet i ekonomin. En väl fungerande marknadsekonomi bygger på ett samhälle med en grundläggande etisk samsyn och förutsätter stabila spelregler. En fri marknadsekonomi garanterar inte en ekologiskt hållbar utveckling, utan måste styras av ett miljömässigt ansvarstagande, där ett skattesystem som tar ekologisk hänsyn är en viktig del. En fri marknadsekonomi kan av sig själv inte heller skapa en acceptabel inkomstfördelning och trygghet för alla. Därför är det nödvändigt att utveckla system såväl inom ett land som mellan länder för att åstadkomma resursöverföringar. Även här är skattesystemet ett viktigt instrument. En marknadsekonomi baserad på etiska principer och styrd av ekologiska och sociala hänsyn är den bästa grunden för ett gott samhälle. Det är ett viktigt mål för en kristdemokratisk politik att utforma skatterna så att så många som möjligt, enskilda och familjer, skall kunna leva på sin lön. En heltidsanställd person skall inte behöva vara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop. Om detta skall bli möjligt måste beskattningen, inte minst av låg- och medelinkomsttagarna, kraftigt reduceras. Därför föreslår vi en rad åtgärder på skattepolitikens område som gör att inkomsttagare får behålla en större del av sin lön och därmed får möjlighet att påverka och få kontroll över sin ekonomiska situation. val människor vill göra, exempelvis att öka eller minska sin arbetstid, skall inte påverkas negativt av kombinationen av statliga och offentliga reg- ler, dvs. marginaleffekterna måste minska. Tillsammans med övriga partier inom föreslår vi ett generellt jobbavdrag som gör det möjligt för löntagare att behålla mer av sin lön och som minskar bidragsberoendet. Dessutom föreslås att ett mot- svarande förvärvsavdrag för näringsinkomster införs. mot arbetsinkomster vid den kommunala inkomstbeskattningen. är på och stiger av överskjutande belopp i skiktet Över detta skikt uppgår avdraget till . 2007 utvidgas avdraget till högre inkomstskikt. påverka det kommunala skatteunderlaget. Personer som gått i pension bör få ett kraftigt höjt grundavdrag om Tillsammans med övriga partier inom förordar Krist- demokraterna att rätten till avdrag för övriga utgifter begränsas till att endast omfatta styrkta kostnadsersättningar och att rätten till avdrag för resor och boende begränsas till att endast omfatta den kommunala beskatt- höjs reseavdraget till per mil. av personaldator avskaffas, och skattereduktionerna för a-kasseavgift och avgift till fackförening slopas. En fjärdedel av värnskatten kan slopas . anser att värnskatten, som enligt tidigare utfästelser från regeringen skulle vara tillfällig, måste avskaffas . Skattereformens mål om enkelhet och en maximal marginalskatt på bör återställas. bör en avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer införas upp till ett belopp motsvarande 0,25 prisbasbelopp Ett kraftfullt avdrag för hushållsnära tjänster bör införas. avdrag skulle innebära en sanering av den nuvarande, till stor del svarta, sektorn för hushållstjänster och skapa såväl riktiga jobb som ökade möjlig- heter för människor att styra över sin egen tid. Avdraget skall uppgå till av arbetskostnaden för hushållstjänster, upp till ett maximalt belopp Vår principiella kritik mot fastighetsbeskattningen tar sin utgångspunkt i övertygelsen att alla skatter måste vara begripliga, upplevas som rättvisa och därmed ha en moralisk och politisk legitimitet. genom sin konstruktion i konflikt med såväl äganderätten som den sociala och skatterättsliga principen om skatt efter bärkraft. skatten kan inte heller motiveras utifrån intresseprincipen, eftersom det inte finns någon som helst koppling mellan å ena sidan den skatt man tvingas betala och å andra sidan någon form av förmån eller nyttighet man har som fastighetsägare. Vi står fast vid att den statliga fastighetsskatten bör slopas helt för småhus och bostadshyreshus (hyresrätter och bostadsrättsföreningar), kommersiella lokaler samt industrienheter. Reformen bör delvis finansieras genom att kommunerna ges rätt att ta ut en avgift för de kostnader man har som direkt härrör till de fastigheter som finns i kommunen. Kommunerna får rätt att ta ut en låg fast avgift per småhus, per bostadslägenhet samt per kvadratmeter lokalyta för kommersiella lokaler och industrienheter. Den totala kommunala avgiften får inte överstiga kommunernas självkostnader för gator/vägar och parkeringar, räddningstjänst samt fysisk planering. Därför sätts ett tak för den kommunala fastighetsavgiften på för småhusen. Denna kostnad är lägre än det golv som gäller för begränsningsregeln för fastighetsskatten. I vårt system kommer ingen att behöva betala mer än . För hyreshusenheterna bör avgiften högst uppgå till ett belopp motsvarande per lägenhet och år. Ett viktigt motiv för en fastighetsavgift är det incitament kommunerna får för utveckling av infrastrukturen, ett offensivt bostadsbyggande och en bra näringspolitik. När även företagssektorns lokaler och industrier utgör en del av avgiftsunderlaget i kommunerna, blir effekten ett långt större incitament än att verka för det lokala näringslivet och för nya arbetstillfällen. En ytterligare aspekt är att kommunerna genom en avgift får intäkter från fritidsbebyggelse som i vissa kommuner är omfattande, men som inte genererar några kommunala intäkter i dagens system. Därtill blir det även logiskt att höja kapitalvinstskatten vid försäljning av privatbostäder från till . Den s.k. uppskovsregeln vid försäljning behålls, men uppskov tillåts för endast halva reavinsten. Detta leder till en dämpning av prishetsen i attraktiva områden som den av föreslagna fastighetsskattereformen får en rimlig finansiering. Tillsammans med övriga allianspartier förespråkar vi ett avskaffande av förmögenhetsskatten under nästa mandatperiod och en halvering av skattesatsen från till för . Dessutom anser vi att regeringen måste utreda hur en tidsbegränsad amnesti kan införas så att så mycket kapital som möjligt placeras i . Ett nytt exempel på de problem förmögenhetsskatten skapar är att har börjat upptaxera företagare för överskottslikviditet som man anser sig ha upptäckt i företagen. Följden har blivit att det råder stor osäkerhet om vad som gäller för enskilda företag och företagare. Vi anser att ett klarläggande måste göras som innebär att företagets behov av sin överskottslikviditet normalt skall godtas samt att sådan överskottslikviditet i så fall endast skall kunna utgöras av delar av eller hela andelen tillskjutet kapital, och inte i något fall över huvud taget skall kunna utgöras av i företaget upparbetat kapital. Det måste nämligen anses orimligt att medel som genererats i bolagssektorn och som inte behövs där skall beskattas hos bolagets ägare. När beskattning sker bör den latenta skatteskuld som finns vid ett eventuellt uttagstillfälle beaktas. bör fatta beslut om den lagändring som behövs. För att delvis finansiera slopandet av förmögenhetsskatten kan vi tänka oss en något höjd bolagsskatt, dvs. skatten på företagens faktiska vinster. Vi gör bedömningen att den nuvarande förmögenhetsskatten i kombination med nuvarande dubbelbeskattning är väsentligt mer skadlig för ekonomin och utvecklingskraften i vårt land än en liten höjning av bolagsskatten. höjning från till innebär att bolagsskatten ändå kommer att Det behövs nya, enkla regler som jämställer fåmansföretagen med andra De s.k. 3:12-reglerna bör enligt allianspartierna ändras så att de inte missgynnar eget företagande. Medel avsätts för att gå 0,9 miljarder längre än regeringen när det gäller den planerade lättnaden i beskattningen av fåmansbolagens ägare. Vi föreslår att det införs ett riskkapitalavdrag. Personer som köper nyemit- terade aktier i onoterade bolag skall ha möjlighet till en skattereduktion (riskkapitalavdrag). Avdrag skall få göras mot inkomst av kapital likaväl som mot inkomst av tjänst. Tillsammans med övriga allianspartier föreslår vi förbättringar i kapital- försörjningen genom införande av en möjlighet till uppskjuten reavinstbe- skattning för delägare i fåmansbolag som säljer ett företag. för reavinster upp till ett belopp av om vinsten investe- ras i ett nytt onoterat företag. Riskkapitalavdraget kompletteras med etableringskonton. etableringskonto innebär enligt vad som anförs i motionen att man kan sätta av pengar skattefritt för en framtida företagsstart. skulle kunna locka mindre riskbenägna att starta eget. För vissa grupper, så som invandrare, ungdomar och kvinnor, kan det tyvärr vara svårt att få banklån. För dem kan etableringskonto vara ett bra alter- Tillsammans med övriga allianspartier föreslår vi att räntebeläggningen av periodiseringsfonder utsträcks till att även omfatta andra obeskattade Ett fribelopp på , som omfattar alla obeskat- tade reserver inklusive periodiseringsfonder, införs. regler innebär detta en lättnad på , som förslaget leder till ökade statliga skatteintäkter på . Regeringens förslag att skattebelägga flygresor framstår som mycket olämpligt bl.a. av regionalpolitiska skäl, innebär ett dråpslag för näringsli- vet och är dessutom inte färdigberett av regeringen. Energibeskattningen skall utformas så att miljöbelastande energislag beskattas på ett sådant sätt att användningen begränsas medan introduktion