yttr · GT05SkU4y · 2006-01-01 00:00:00 — yttrande 2005/06:SkU4y Regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (skr. 2005/06:75) har berett skatteutskottet och övriga utskott tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2005/06:75 med redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen. Med anledning härav har skatteutskottet särskilt granskat dels de ärenden som avser riksdagsskrivelser som skatteutskottet medverkat till och som inte slutbehandlats , dels ett äldre ärende. Utskottet får anföra följande: Utskottet föreslår att regeringens redogörelse, såvitt utskottet är berört, läggs till handlingarna. Vidare avstyrker utskottet en i ärendet väckt motion med yrkande om att hos regeringen efterlyser skärpta rutiner och en stramare och effektivare hantering av skrivelser till regeringen. Den borgerliga alliansen (m, fp, kd, c) har gemensamt lämnat en avvikande mening till förmån för motionen. Ärendet redovisas under punkt 1 under (s. 75). Med anledning av en rad motioner om yrkesfiskarnas ekonomiska villkor i förhållande till fiskare i konkurrentländer, och då såväl som hade särskilda skatteavdrag för yrkesfiskare, gjorde på förslag av skatteutskottet ett tillkännagivande om att regeringen borde återkomma till med förslag som tillgodosåg motionärernas krav på konkurrensneutralitet. På grund av önskemål har ett förslag till yrkesfiskaravdrag utretts och remissbehandlats och anmälts till EG-kommis- sionen för statsstödsprövning. I årets redogörelse anförs att kommissionen i beslut funnit att det föreslagna yrkesfiskaravdraget är ett statligt stöd som är oförenligt med artikel 87 i EG-fördraget. Kommissionen har därför i beslutet föreskrivit att förslaget till yrkesfiskaravdrag inte är förenligt med den gemensamma marknaden och att inte får genomföra det. Regeringen avser att senare återkomma till i frågan, anförs det i redogörelsen. Enligt vad utskottet erfarit är inriktningen att lämna en redovisning i nästa budgetproposition (rskr. 1996/97:133; bet. 1996/97:SkU13 mom. 11, mot. 1996/97:Fi210 yrkande 11 (c) m.fl., beslut i kammaren ). Skadlig skattekonkurrens i Europeiska unionen Ärendet redovisas under punkt 5 under (s. 77) och avser ett tillkännagivande om att regeringen bör arbeta för att tillämpningsområdet för uppförandekoden för företagsbeskattning skall utvidgas till att omfatta även skadlig skattekonkurrens som avser löntagare och att frågan skall behandlas i samband med en översyn av uppförandekoden. Enligt redogörelsen har den planerade översynen av EU:s uppförandekod för företagsbeskattning ännu inte kommit till stånd, utan arbetet med uppförandekoden fortsätter. Skrivelsen har därför inte kunnat slutbehandlas (rskr. 2000/01:70; prop. 2000/01:12, bet. 2000/01:SkU6 mom. 3, mot. 2000/01: Sk8 yrkande 3 (mp), beslut i kammaren ). Skyddade identiteter i folkbokföringen Ärendet redovisas under punkt 13 under (s. 22) och avser ett tillkännagivande om en skyndsam belysning av frågan hur man praktiskt bör hantera skyddade personuppgifter i folkbokföringen, som medgivits för hotade, förföljda och trakasserade personer, för att förhindra att uppgifterna läcker ut. Den aktuella riksdagsskrivelsen och angränsande frågor behandlas i proposition 2005/06:161 Sekretessfrågor Skyddade adresser, m.m. som lämnats till och remitterats till . Enligt uppgift från är skrivelsen därmed slutbehandlad (rskr. 2001/02:200; bet. 2001/02:SkU19 mom. 20, mot. 2000/01:K269 (v) och 2001/02:Ju396 yrkande 2 (m), beslut i kammaren ). Ärendet redovisas under punkt 9 under (s. 78) och avser ett tillkännagivande om att frågan om en avveckling av reklamskatten bör prioriteras i kommande budgetberedning, dock att en sådan avveckling bör ske med beaktande av de budgetpolitiska målen. Enligt redogörelser har frågan prioriterats för budgetåren 20032005 utan att förutsättningar bedömts föreligga för finansiering av ett avskaffande av reklam- skatten med beaktande av de budgetpolitiska målen. I årets redogörelse framhålls emellertid att regeringen i den senaste budgetberedningen fann att förutsättningar förelåg för en finansiering av ett första steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten (prop. 2005/06:1 volym 1 avsnitt 5.6.3). De föreslagna ändringarna har beslutats av och trätt i kraft (rskr. 2001/02:201; bet. 2001/02:SkU20, 18 motioner av (s), (m), (v), (kd), (c), (fp) och (mp), beslut i kammaren ). Ärendet redovisas under punkt 20 under (s. 81) och avser ett tillkännagivande om att regeringen bör se över de regler som anger omfattningen av skattebefrielse för vissa allmännyttiga stiftelser och andra juridiska personer som bedriver allmännyttig verksamhet. Enligt redogörelsen avser regeringen att ge en utredning i uppdrag att genomföra den av efterfrågade översynen (rskr. 2004/05:61; prop. 2003/04:33, mot. 2003/04:Sk26 m.fl. (m), bet. 2004/05:SkU11, beslut i kammaren ). Folkbokföringens koppling till kyrkliga församlingar Ärendet redovisas under punkt 73 under (s. 95) och avser ett tillkännagivande om att regeringen ånyo bör se över frågan om folkbokföringen även i fortsättningen bör knytas till de kyrkliga församlingarna eller om någon annan lösning skall väljas. Det förutsätts att förslagen i motionerna och remissyttrandena över motionerna prövas närmare i denna översyn. Enligt redogörelsen bereds ärendet (rskr. 2005/06:117; mot. 2004/05:Sk231 m.fl. (m), (fp), (kd) och (c), bet. 2004/05:SkU13, beslut i kammaren ). I samband med beslut om ändrade regler för CFC-beskattning (prop. 2003/04:10) gjordes på förslag av skatteutskottet ett tillkännagivande med en begäran om en ny prövning av filialregelns ändamålsenlighet och att regeringen skulle redovisa resultatet till (bet. 2003/06:SkU6 mom. 5). Någon redovisning har inte skett. I årets redogörelse och i redogörelserna saknas också uppgifter om regeringens behandling av detta tillkännagivande. Enligt vad utskottet erfarit har emellertid regeringen i enlighet med vad som tidigare aviserats gett i uppdrag att se över vissa delar av CFC-lagstiftningen. Denna översyn omfattar även filialregeln. I motion K14 av m.fl. (fp) yrkas att skall uttala att regeringen bör införa skärpta rutiner gällande verkställandet av beslut och senast i samband med nästa års redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen återkomma till med en strategi för hur hanteringen av skrivelser till regeringen skall effektiveras och stramas upp. Vad först gäller frågan om yrkesfiskare konstaterar utskottet att EG-kom- missionen beslutat att inte får genomföra det förslag till yrkesfiskaravdrag som regeringen anmält till kommissionen. Det är att beklaga att ärendet tagit så att avgöra, men enligt utskottets uppfattning finns det inte skäl att kritisera regeringen för denna tidsutdräkt. Utskottet noterar också att regeringen aviserat att den avser att återkomma i frågan och förutsätter att detta sker utan onödigt dröjsmål så att skrivelse kan slutbehandlas. Vad därefter gäller frågan om avskaffande av reklamskatten vill utskottet erinra om att det aktuella tillkännagivandet, som tillkom på förslag av skatteutskottet, innebar att frågan om en total avveckling av reklamskatten borde prioriteras i den kommande budgetberedningen, dock att detta borde ske med beaktande av de budgetpolitiska målen. Regeringen har i budgetpropositionerna för de tre åren 20032005 redovisat sina överväganden som inneburit att frågan om en avveckling av resterande del av reklamskatten prioriterats men att det med beaktande av de budgetpolitiska målen inte funnits förutsättningar för en finansiering av en sådan åtgärd. har i sitt budgetbeslut godtagit denna uppfattning och avvisat en rad motioner om en omedelbar avveckling av reklamskatten. I den senaste budgeten fann emellertid regeringen att förutsättningar förelåg för ett första steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten och förslog både en sänkning av reklamskatten och en höjning av återbetalningsbeloppen. Utskottet välkomnade förslaget och uttalade att avvecklingen borde fortsätta när det statsfinansiella utrymmet medgav det. Det kan således enligt utskottets mening inte hävdas att regeringen inte skulle ha efterkommit begäran att pröva frågan. Regeringen har sedan gjorde sitt tillkännagivande redovisat sina bedömningar i frågan för i respektive budgetproposition och i den senaste dessutom lagt förslag om en inledning av ett totalt avskaffande av resterande delar av reklamskatten, dvs. så långt det funnits statsfinansiellt utrymme. Någon kritik från konstitutionell synpunkt kan enligt utskottets uppfattning inte riktas mot regeringen för dess hantering av frågan. Övriga granskade ärenden i regeringens redogörelse som berör skatteutskottet föranleder ingen kommentar av utskottet. Vad gäller kravet i motionen om skärpta rutiner och en stramare hantering av skrivelser finns det enligt utskottets mening ingenting inom utskottets ansvarsområde som ger anledning att påkalla ett sådant uttalande av . Såvitt det ankommer på skatteutskottet bör avstyrka motionen och föreslå att lägger regeringens redogörelse till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (m, fp, kd, c) (), (), (), (), (), () och () anför: I skrivelsen redogör regeringen för de åtgärder som regeringen vidtagit med anledning av de riksdagsbeslut som meddelats i skrivelser till regeringen. Av redogörelsen framgår att regeringen under den senaste mandatperioden underlåtit att efterkomma beslut i ett stort antal ärenden. Det kan inte accepteras att regeringen försummar att tillsätta en utredning eller att bereda en lagstiftning som har begärt eller att den i övrigt tredskas med att vidta de åtgärder som har efterlyst. För att inte den allmänna tilltron till det politiska systemet skall urholkas är det viktigt att regeringen uppfyller önskemål som det finns en politisk majoritet för. skall inte ständigt behöva påpeka regeringens dröjsmål i olika ärenden. Sammantaget riskerar regeringens agerande att leda till att allmänhetens förtroende för de politiska institutionerna minskar. Ett exempel på en orimlig tidsutdräkt i ett ärende som skatteutskottet medverkat i är tillkännagivandet om att regeringen borde göra något åt de svenska yrkesfiskarnas sämre konkurrenssituation jämfört med deras motsvarigheter i t.ex. och . Detta tillkännagivande tillkom , dvs. för , på förslag av skatteutskottet som var enhälligt. Den långa behandlingstiden av denna fråga beror delvis på att dröjt länge med en statsstödsprövning av ett förslag till yrkesfiskaravdrag som tagit fram, men även på att det dröjde innan detta förslag kunde vidarebefordras till . Den socialdemokratiska regeringen bär således en stor del av ansvaret för att ännu ingenting gjorts när det gäller de svenska yrkesfiskarnas konkurrenssituation. Sedan det nu klarlagts att ett svenskt yrkesfiskaravdrag inte går att genomföra förutsätter vi att regeringen skyndsamt lägger fram alternativa förslag för att kompensera den svenska fiskerinäringen för dess konkurrensmässiga underläge och redovisar dessa förslag för . Tillkännagivandet av om en prioritering av en total avveckling av reklamskatten tillkom alltså före innevarande mandatperiod och skall ses mot bakgrunden av att skatteutskottet redan tidigare hade kritiserat reklamskatten för dess skattetekniska komplexitet och konkurrensmässiga snedvridningseffekter. Tillkännagivandet kunde rimligtvis inte ha tolkats på annat sätt än att förväntade sig att regeringen redan i nästkommande budgetproposition skulle vidta den åtgärd som påkallades: ett totalt slopande av reklamskatten. Ännu, efter tillkännagivandet, är dock reklamskatten kvar, ett flagrant brott mot tillkännagivande som inte bör passera opåtalat. Vi anser att regeringen, när den bestämde sig för att inte föreslå något avskaffande av reklamskatten, borde ha lämnat en betydligt mer uttömmande redovisning för sina skäl än den gjort. Det räcker inte att bara hänvisa till bristande finansiering, utan regeringen hade bort redovisa exakt vilka åtaganden den ansåg hade högre prioritet än ett avskaffande av reklamskatten och varför. I ljuset av de senaste årens budgetbehandlingar inges man onekligen misstanken att Socialdemokraterna bara låtsats gå med på kravet på en total avveckling av reklamskatten med baktanken att denna avveckling skulle ske först när det behagade Socialdemokraterna. har förlorats på ett reklamskatteuttag som egentligen inte borde ha ägt rum. Det hade faktiskt varit bättre och rakare om Socialdemokraterna från början hade reserverat sig mot tillkännagivandet och förklarat att man ansåg att en avveckling inte borde prioriteras. Vi är också besvikna över den lama hållning som regeringens stödpartier och intagit i reklamskattefrågan. Vad särskilt gäller vill vi framhålla att tillkännagivandet tillkom bl.a. efter en partimotion av detta parti om reklamskattens avskaffande, och man får därför anta att frågan om en total avveckling av reklamskatten tidigare varit en viktig partiangelägenhet för . Vid det förhållandet borde , likaväl som , ha agerat kraftfullare för att få till stånd en fullständig avveckling, när regeringens ovilja att efterkomma tillkännagivande blivit uppenbar. Regeringen förtjänar enligt vårt förmenande kraftig kritik för sitt agerande i reklamskattefrågan. En oacceptabelt långsam handläggning präglar också ärendet angående m.m. som går ut på att regeringen skall se över de regler som anger omfattningen av skattebefrielse för vissa allmännyttiga stiftelser och andra juridiska personer som bedriver allmännyttig verksamhet. Denna fråga är inte särskilt komplicerad och hade mycket väl kunnat utredas i separat ordning, men i stället har regeringen valt att lägga in frågan i planerna på en större utredning om beskattning av stiftelser. Till denna större stiftelsebeskattningsutredning har ännu inga direktiv skrivits och ingen tycks kunna ge besked om när dessa direktiv skall utfärdas. Även handläggningen av det avkunnade tillkännagivandet om folkbokföringens koppling till kyrkliga församlingar förtjänar kritik. Till saken hör att en relativt omfattande remissbehandling av ärendet redan ägt rum i skatteutskottets regi, så det borde vara ganska lätt för regeringen att starta en översyn i enlighet med uttalade önskemål. Såvitt vi vet har regeringen ännu inte gjort någonting. Avskaffandet av den s.k. pomperipossaeffekten, dvs. beskattningen av andelsbyten som sker med förlust för säljaren, är ytterligare ett exempel på att regeringen dröjt med att verkställa ett riksdagsbeslut. har tidigare kritiserat regeringens förfarande i detta ärende (yttr. 2002/03: SkU3y), och fortfarande har regeringen försummat att lösa vissa kvarvarande problem med anknytning till andelsbytessystemet trots ett enhälligt uttalande av skatteutskottet att regeringen borde återkomma till (bet. 2004/05:SkU11), vilket regeringen inte gjorde. Först togs en mindre hithörande fråga upp antydningsvis i proposition 2005/06:39 Vissa skattefrågor med anledning av ny aktiebolagslag, m.m. Detta var emellertid endast en delfråga i sammanhanget som ingalunda löste de kvarvarande problemen. Vid behandlingen av propositionen förklarade skatteutskottet sig utgå ifrån att regeringen återkommer till frågan när resultatet av en pågående rättslig prövning av vissa anknytande frågor slutförts. Även om utvecklingen i domstolarna naturligtvis måste beaktas är det enligt vår mening klandervärt att regeringen inte rättade sig efter utskottets enhälliga önskemål att återkomma i frågan . Vi anser att bör ge regeringen till känna våra nu redovisade synpunkter i vad gäller regeringens bristande uppfyllande av tillkännagivanden och beslut. bör också uttala att regeringen bör införa skärpta rutiner gällande verkställandet av beslut och senast i samband med nästa års redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen återkomma till med en strategi för hur hanteringen av skrivelser till regeringen skall effektiviseras och stramas upp. Därmed tillstyrker vi motion K14.