yttr · GT05UbU1y · 2006-01-01 00:00:00 — För att höja kvaliteten i förskolan anser att gruppstorleken måste minska. Maxtaxereformens utformning har gjort att grupperna på många håll blivit större. Ett tak för förskolegruppernas storlek bör införas. Det bör maximalt finnas 15 barn i en grupp med små barn och 20 barn i en grupp med större barn. Personaltätheten har länge legat på 5,4 barn per anställd. Detta är för mycket. har i sitt budgetförslag anslagit medel för att stegvis höja personaltätheten. Precis som förskolan skall vara en egen skolform skall förskollärarutbildningen vara en egen lärarutbildning. Förskollärarexamen bör vara ett krav för att få ansvara för den pedagogiska verksamheten i förskolan. Andelen förskollärare bör utgöra minst två tredjedelar av förskolans personal. En förskollärarauktorisation kopplad till vissa kunskapskrav och etiska regler bör införas. Barnomsorgsgarantin, att kommunen skall erbjuda plats inom förskoleverksamhet utan oskäligt dröjsmål, är bra men bör utvecklas till en riktig garanti. Föräldrar som inte erbjuds plats i förskoleverksamhet från det att de anmält önskemål om plats bör få rätt till ekonomisk ersättning motsvarande kommunens kostnad för en förskoleplats till dess kommunen kan erbjuda en förskoleplats. I regeringens skrivelse redovisas påtagliga brister i . I vissa väsentliga avseenden har kvaliteten försämrats , t.ex. i fråga om läsförståelse, matematik och kemi. Detta har framkommit både i utvärdering och vid de internationella jämförelser som presenterats, t.ex. 2004 och TIMSS 2003. Enligt TIMSS låg de svenska åttornas prestation i matematik och NO-ämnen 2003 på samma nivå som eller lägre än sjuornas prestation 1995. Regeringes politik för leder inte till kvalitetsförbättringar. Andelen elever som inte blir behöriga för nationella program i gymnasieskolan har t.o.m. ökat och uppgick till . Det riktade statsbidraget till personalförstärkningar har enligt granskning inte gett några resultat i form av bättre kvalitet. Det behövs därför en ny politik för . har i den motion som väckts under den allmänna motionstiden En liberal politik för (2005/06:Ub344) presenterat åtskilliga förslag till förändringar i . Vi föreslår bl.a. tydligare fokus på skolans huvuduppgift kunskap och färre och tydligare mål för varje stadium. Vi föreslår vidare fler nationella prov, fler betygssteg och tidigare betyg. Vi föreslår alltså radikala förändringar i struktur, organisation och innehåll för att åstadkomma nödvändiga kvalitetsförbättringar. Även gymnasieskolan uppvisar stora brister. Avbrottsfrekvensen är hög, och många elever lämnar gymnasieskolan utan slutbetyg eller med Icke godkänd i ett eller flera ämnen. Av de elever som påbörjar sin gymnasieutbildning är det endast som lämnar gymnasieskolan med ett slutbetyg som ger grundläggande behörighet för högskolestudier. Dessa brister avhjälps tyvärr inte genom de beslut som majoritet 2004 fattade med anledning av regeringens proposition Kunskap och kvalitet elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140). föreslår i sin motion En liberal politik för gymnasieskolan (2005/06:Ub343) grundläggande strukturförändringar för gymnasieskolan. Vi vill göra gymnasieskolan till en bildningsinstitution och minska likriktningen. Vi föreslår tydliga treåriga studieförberedande program även ett humanistiskt sådant. Yrkesutbildningarna skall få en tydligare yrkesprofil och kunna variera i längd. De skall avslutas med en yrkesexamen. Vi vill också införa en riktig lärlingsutbildning. Vi föreslår också fler nationella prov, ämnesbetyg och fler steg i betygsskalan, och förkunskapskraven både till gymnasiet och till högskolan skall höjas. Detta skulle sända tydliga budskap till underliggande stadium och leda till kvalitetsförbättringar. I skrivelsen redovisas brister också i den kommunala vuxenutbildningen under rubriken , bl.a. i fråga om geografisk likvärdighet när det gäller tillgång till vuxenutbildning, och stora behov av validering och vägledning. Svenskundervisningen för invandrare (sfi) uppvisar mycket låg måluppfyllelse. Av nybörjarna 2000/01 hade godkänts på sfi-kursen . Andelen behöriga lärare dvs. lärare med både adekvat ämnesutbildning och didaktisk-pedagogisk utbildning är mycket låg. har i sin motion En liberal politik för vuxenutbildningen (2005/06:Ub383) föreslagit väsentliga förändringar inom vuxenutbildningen för att råda bot på de konstaterade bristerna. Vi föreslår bl.a. rätt till gymnasial vuxenutbildning, en bättre och mer flexibel svenskundervisning för invandrare integrerad i vuxenutbildning och en utbyggnad av den eftergymnasiala yrkesutbildningen. 3.Utvecklingen inom den kommunala sektorn (c) () anför: För är det viktigt att kvaliteten i förskolan höjs genom en förskola med mindre barngrupper, en fungerande barnomsorgsgaranti, och tillräckligt med förskollärare. Varje enskild familj skall kunna välja om de vill vara hemma med sina barn eller vilken barnomsorg som passar just deras familj bäst oavsett om det är i regi, i familjedaghem eller i kooperativ. För att göra kvalitetsförstärkningar i vill instifta ett nationellt kvalitetsinstitut samt göra kvalitetsförstärkningar på läs- och skrivutvecklingsområdet. Det är åsikt att kommunen bör fokusera på den enskilda skolans möjligheter och decentralisera fler beslut ut till skolan ända in i klassrummen till elever och lärare. har i första stycket nämnda motion framhållit det som viktigt att gymnasieskolan erbjuder tre olika vägar: ett högskoleförberedande program, ett yrkesförberedande program och en lärlingsutbildning. erinrar om sin syn om att det finns ett behov av samordning mellan de eftergymnasiala yrkesutbildningarna.