yttr · GT05TU1y · 2006-01-01 00:00:00 — effektivisering av användningen, produktionen och överföringen av energi inom industrin, energisektorn, bebyggelsen och transportsektorn för att främst minska utsläppen till luft, ökad satsning på förnybara energikällor, planering och utveckling av bebyggelse och annan samhällsstruktur som gynnar miljöanpassade transporter och skapar förutsättningar för ett minskat transportbehov. Ytterligare åtgärder bör inriktas på en vidareutveckling av styrmedel, främst följande: utveckling av ekonomiska styrmedel för ökad miljöstyrning, skärpta utsläppskrav för fordon och maskiner, forskning och utveckling, samt Närmare om strategierna för transportsektorn Strategi för fortsatt introduktion av förnybara drivmedel Enligt regeringens bedömning bör en långsiktig introduktion av förnybara fordonsbränslen fortsatt främjas. Ett lagförslag om skyldighet för bensinstationer att tillhandahålla förnybara fordonsbränslen som kan träda i kraft läggs fram. Specifikationen för miljöklass 1 diesel ändras, så att det blir möjligt att blanda in RME i all diesel. Ett drivmedelcertifikatsystem bör utredas vidare med målet att detta system skall kunna träda i kraft . Direktiv /70/EG bör ändras så att den högsta tillåtna mängden etanolinblandning i bensin höjs från till . Upphandling av entreprenadmaskiner och transporttjänster m.m. Enligt regeringens bedömning bör ges i uppdrag att i samråd med AB utveckla upphandlingskrav för entreprenadmaskintjänster samt för transporttjänster med tunga fordon med särskilt låga utsläpp med syftet att stimulera införandet av ren teknik innan den blir obligatorisk. Ekonomiska styrmedel inom transportsektorn Enligt regeringens bedömning krävs ytterligare utsläppsminskningar i transportsektorn för att man skall kunna nå uppsatta delmål. används ett stort antal ekonomiska styrmedel i transportsektorn. För att ytterligare öka miljöstyrningen och därmed minska utsläppen i transportsektorn behövs en fortsatt utveckling av de ekonomiska styrmedlen. Detta kan exempelvis ske inom ramen för den fortsatta gröna skatteväxlingen. Ytterligare ekonomiska incitament behövs för att få bilköpare att välja bränslesnålare bilar än vad som finns . En koldioxidbaserad fordonsskatt för lätta fordon införs för att öka miljöstyrningen i fordonsbeskattningen. En miljöinriktad skatteomläggning för tunga fordon bör införas . Trängselskatt kan bidra till en minskning av utsläppen av kväveoxider, partiklar, kolväten och koldioxid. En kilometerskatt för tunga fordon kan vara en viktig åtgärd för att bidra till en hållbar utveckling av vägtrafiksektorn och till att miljökvalitetsmålen uppnås. De nya svenska differentierade farledsavgifterna ökar de ekonomiska incitamenten för sjöfarten att minska utsläppen till luft genom att använda lågsvavlig olja och installera kväveoxidrening. Fortsatt aktivt arbete för att ett system med differentierade sjöfartsavgifter införs inom EU är angeläget. Även systemet med differentierade landningsavgifter är viktigt för att minska flygets miljöpåverkan. Skärpta utsläppskrav för fordon och maskiner Enligt regeringens bedömning bör den frivilliga överenskommelsen med fordonsindustrin inom EU om att minska bränsleförbrukningen till 2008 bör följas upp med ett nytt gemensamt program för introduktionen av ny teknik för att fortsatt minska de specifika koldioxidutsläppen, frågor om kvalitetssäkring av regelsystemet, inklusive testmetoder prioriteras i arbetet med avgasfrågor inom EU, EU:s kommande avgaskrav avseende utsläppen av kväveoxider för dieselbilar skärpas till en nivå som motsvarar bensinbilarnas nivåer, ett incitament införas som gynnar försäljningen av sådana bilar som omfattas av rekommendation om en frivillig kravnivå för lätta dieselbilar med särskilt låga partikelutsläpp. Information, forskning och utveckling Enligt regeringens bedömning måste information om miljökvalitetsmålen nå ut till alla berörda och allmänheten. Medborgardialoger bör utvecklas på flera områden. Klimatinformation är viktig för att öka kunskaperna om växthuseffekten och om metoder för att minska utsläppen av växthusgaser och för att förankra åtgärder inom klimatområdet. Fortsatt stöd till klimatinformation kommer att behandlas i den klimatpolitiska propositionen 2005. Energiforskningsprogrammet bör förstärkas mot bakgrund av den intensifiering av omställningen av energisystemet som regeringen aviserat. I motion 2004/05:MJ37 av m.fl. (fp, m, kd, c) begärs att En strategi för effektivare energianvändning och transporter delas upp i två strategier: Effektivare energisystem och Effektivare transporter. Så vitt gäller transporterna anförs att det inte kan vara ett mål i sig att minska bilanvändningen. Det är föroreningarna som medför problem, inte samfärdseln i sig, hävdas det. De framhåller vidare att underlaget för kollektivtrafik i stora delar av är alltför litet för att kunna ge tillräckliga miljövinster. Vidare anser de att översynen av miljöklassningen borde ha kunna drivas längre än vad regeringen nu har gjort. Vidare borde miljöstyrningen av fartygstrafiken utvecklas vidare (yrkande 38). När regeringen (prop. 2000/01:130) lade fram sitt förslag om de tre strategierna, varav den om energi- och transportsektorerna är en, anförde regeringen att den långsiktiga utvecklingen av framför allt person- och lastbilstrafiken krävde att den traditionella utbudspolitiken (infrastruktur och trafikplanering) förändrades och kompletterades med åtgärder som syftar till att påverka efterfrågan på transporter i miljöanpassad riktning. En del i det arbetet var att åstadkomma ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur så att människors behov av dagliga transporter kan minska. En annan del i arbetet var att skapa alternativa transportformer. En minskad bilanvändning skulle eftersträvas där det fanns alternativ. För att miljökvalitetsmålen skulle kunna nås inom en generation var det dessutom angeläget att vidta långsiktiga åtgärder för att skapa en infrastruktur för hållbar utveckling. Regeringen hänvisade i detta avseende till sin då aviserade proposition Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem. konstaterar att vägtrafikens miljöproblem till huvudsaklig del är att hänföra till drivmedelsanvändningen, dvs. till tillförd energi. Mot den bakgrunden ter det sig ändamålsenligt med en sammantagen strategi för energisektorn och transportsektorn. Åtgärderna är således grupperade på ett sätt som medger helhetsperspektiv och möjligheten att en åtgärd kan bidra till att flera miljökvalitetsmål kan uppnås. Vikten av ett samarbete över sektorsgränserna och av ett generellt brett engagemang bör också beak- tas när det gäller struktureringen av strategierna. således till vad som anförs i propositionen och avstyrker motion 2004/05: MJ37 såvitt avser yrkande 38. Utskottets förslag i korthet Mot bakgrund av genomförda, pågående och planerade åtgärder för förbättrat miljöskydd inom sjöfarten avstyrks ett motionsförslag i ämnet. I propositionen redovisas under rubriken för effektivare energianvändning och transporter uppgifter om bl.a. utsläpp från fartyg (s. 285 f.). Där sägs bl.a. att bestämmelser om utsläpp från havsgående fartyg beslutas inom den internationella sjöfartsorganisationen, IMO. Särskilt havsgående fartyg svarar för betydande utsläpp av kväveoxider och svaveldioxid som kan åtgärdas till en i jämförelse låg marginalkostnad. Det faktum att det inte ställts speciellt långtgående krav på sjöfarten trots att marginalkostnaden är väsentligt lägre jämfört med åtgärder som vidtas på land är i det långa loppet samhällsekonomiskt oacceptabelt. bör därför inom dessa organ, tillsammans med likasinnade länder, fortsatt driva krav att effektiv avgasrening och användning av lågsvavlig bunkerolja även skall införas i internationell sjöfart. har infört och utvecklat systemet med differentierade farledsavgifter. Regeringen gör vidare följande bedömning. Grunden för en hållbar sjöfart är globala förebyggande miljö- och säkerhetsregler, kompletterade med fartygskontroller och trafikövervakning. bör fortsatt verka inom den internationella sjöfartsorganisationen i syfte att främja kvalitetssjöfart och undanröja undermålig sjöfart, samt verka inom och EU för att förbättra hamnstatskontrollen. I avsaknad av globala regler, eller i syfte att påskynda och harmonisera genomförandet av globala regler, bör verka för att nödvändiga miljö- och sjösäkerhetsregler genomförs inom EU eller regionalt inom Helcom. I syfte att uppnå ett hållbart nyttjande av havet och skydd av den biologiska mångfalden bör verka för att skydda särskilt känsliga områden från fartygstrafikens påverkan, begränsa användningen av skadliga påväxthindrande system på fartyg, förhindra spridningen av främmande organismer via fartygs barlastvatten, säkra en miljömässigt säker skrotning av fartyg och begränsa utsläppen av luftföroreningar. Initiativ bör tas för att öka användningen av frivilliga överenskommelser och samverkansavtal som verktyg för att främja kvalitetssjöfart. I syfte att skapa ökade möjligheter till miljöriktiga val vid köp av båtmotorer för fritidsbåtar bör ges i uppdrag att utarbeta en strategi för hur informationen till konsumenterna om båtmotorers miljöegenskaper kan förbättras och förtydligas, samt för att stimulera utbyte av mindre miljövänliga motorer som är i bruk. bör verka för att det straffrättsliga regelverket vid föroreningar orsakade av fartyg, liksom det internationella ersättningssystemet för olje- och kemikalieskador, förstärks ytterligare. Skrivelsen om en nationell havsmiljöstrategi lade regeringen fram en skrivelse En nationell strategi för havsmiljön (skr. 2004/05:173). Den behandlas av . Strategin skall komplettera de åtgärder och strategier som presenterats i den nu föreliggande propositionen om svenska miljömål för att uppnå de miljökvalitetsmål som har bäring på havsmiljön. Utgångspunkten är att en ny förvaltning av havet bör utgår från dels ekosystemansatsen, dvs. att nyttjandet av havet inte leder till effekter som gör att ekosystemens livsuppehållande förmåga försämras eller förstörs, dels försiktighetsprincipen. En förutsättning för framgång anges vara ett fördjupat internationellt samarbete, särskilt inom EU. En ny modell för förvaltning av havsmiljön bör etableras med en ökad samordning mellan berörda myndigheter. Lokal delaktighet, bred samverkan mellan aktörer och regional samordning bör säkerställas inom alla havsanknutna näringar. Vidare anförs att arbetet kommer att förstärkas på fyra områden, nämligen planeringsinstrument, miljöövervakning, informationsinsatser och användningen av forskning. Härutöver finns förslag om säkerställd räddningstjänst till sjöss. Av budgetpropositionen för framgår bl.a. följande. arbete med att utforma, kvalitetssäkra och fastställa rutiner för planering, genomförande och uppföljning av miljöarbetet har intensifierats och ett fullständigt miljöledningssystem, som har integrerats i nuvarande övergripande ledningssystem, förväntas kunna fastställas . Systemet utformas enligt standarden ISO 14001, men beslut har ännu inte fattats om systemet skall certifieras. bedriver ett omfattande nationellt och internationellt arbete för att minska sjöfartens negativa miljöpåverkan. Sjöfarten är en i hög grad internationell näringsgren och många viktiga miljöåtgärder måste därför arbetas fram inom ramen för internationella forum. Verket har bedrivit ett framgångsrikt miljöarbete inom internationella forum som IMO, EU, och . Genom att vara drivande i dessa forum har i många fall lyckats påskynda införandet av internationella regler. inte minst det miljöarbete som driver gemensamt med övriga EU- Klassningen av inom ramen för IMO som ett särskilt känsligt havsområde (PSSA) kan framhållas som ett exempel på framgångsrikt internationellt arbete. Enligt regeringens mening återstår emellertid flera viktiga frågor, såsom tillämpningen av kraven på mottagningsanordningar i hamnar runt Öster- sjön och målet om att utsläppen av olja och kemikalier från fartyg skall minimeras och vara försumbara till 2010. I och med att fartygstrafiken har ökat ökar också risken för negativ mil- jöpåverkan från sjöfarten. Regeringens uppfattning är att verksamhetsmålet för att uppnå en god miljö måste ha fortsatt hög prioritet. nar därför att det omfattande nationella och internationella arbete för att minska sjöfartens negativa miljöpåverkan som och Kustbe- vakningen bedriver är viktigt. Sammanfattningsvis anser regeringen att delmålet för verksamhetsområdet har uppnåtts. Miljödifferentierade farleds- och hamnavgifter När det gäller luftföroreningar till följd av sjöfart infördes 1998 i ett system med miljödifferentierade farleds- och hamnavgif- Farledsavgiften är differentierad med avseende på svavelhalt i fartygs- bränsle och minskning av kväveoxidutsläpp. resulterat i en beräknad reduktion med omkring svaveldioxid och kväveoxider inom Östersjö- och . Efter en översyn av farledsavgifterna infördes ett revi- derat system i avsikt att åstadkomma en ökad miljödifferentiering och en närmare koppling mellan avgifter och trafikens samhällsekonomiska margi- Kommissionen har inlett ett arbete med att ta fram en grönbok om EU:s Avsikten är att grönboken skall vara klar och läggas Vidare har kommissionen tillsatt en styrgrupp. denna ingår kommissionsledamöterna för områdena Industri och näringsliv, Transport, Miljö, Regionalpolitik, Fiske och havsfrågor, Forskning samt Energi; ordförande är (ansvarig för Fiske och havsfrågor). styrgruppen har tillkallats en specialistgrupp (task force) med uppgift att belysa alla aspekter av den maritima politiken. Även en arbetsgrupp, med representanter för samtliga medlemsstater har inrättats. Konferenser om , m.m. ägde den 14:e parlamentariska rum i . En resolution med förslag om viktiga åtgärder för en hållbar utveckling antogs enhälligt. Konkreta rekommendationer till aktioner inom ramen för Utvecklande av transportinfrastrukturer i lämnades. Regeringen har förklarat sin avsikt att inbjuda till ett högnivåmöte om miljöproblem. I motion 2004/05:MJ38 av m.fl. (mp, ) anförs att sjöfarten inom EU väntas svara för försurande utsläpp som överskrider alla landbaserade källor tillsammans. Motionärerna kräver därför att sjöfartsstödet skall villkoras med katalysatorer eller annan motsvarande teknik för att minska försurande utsläpp. Dessutom anser de att det bör krävas att endast lågsvavlig olja används inom sjöfarten. Andra nationella åtgärder som bör genomföras är miljödifferentierade farleds- och hamnavgifter samt att de allra sämsta fartygen inte får anlöpa svenska hamnar (yrk. Det är fortfarande alltför billigt att rena fartygstankarna till havs, anser motionärerna i samma motion. Därför bör övervakningen intensifieras och sanktionssystemet för fartyg som bryter mot reglerna skärpas i olika avseenden. Vidare bör enkelskroviga fartyg förbjudas i . Kriterier för goda sjötransporter bör utarbetas i samarbete med sjöfartsnäringen anser de och begär ett uttalande av i enlighet härmed (yrk. PSSA-arbetet aktualiseras också i motionen. skall agera kraftfullt för att verkningsfulla åtgärder skall åstadkommas, framhålls det. Exempel på sådana är krav på välutbildad besättning, obligatoriska trafikövervakningssystem för hela och miljöinspektörer ombord på större fartyg och fartyg med farlig last. Vidare bör det pågående arbetet med PSSA lyftas upp från myndighetstill regeringsnivå (yrk. har vid en rad tillfällen behandlat sjöfartens miljöpåverkan. avlämnade utskottet ett yttrande till miljö- och jordbruksutskottet med anledning av regeringens skrivelse En svensk strategi för hållbar utveckling (yttr. 2004/05:TU2y). behandlade trafikutskottet frågor om sjösäkerhet m.m. (bet. 2004/05:TU7). anförde trafikutskottet bl.a. följande. Beträffande sade sig trafikutskottet utgå från att regeringen noga följer utvecklingen på området och vidtar de ytterligare åtgärder som kan bedömas nödvändiga eller lämpliga för att ett effektivt skydd för Öster- sjöområdet skall kunna uppnås. Återrapportering av uppföljningen förut- sätts ske till . Vissa förslag i de behandlade motionerna kunde komma att övervägas i det fortsatta arbetet. Berörda motioner avstyrktes. Beträffande luftföroreningar till följd av sjöfart sade sig trafikutskottet dela den oro för sjöfartens negativa påverkan på miljön som motionsförsla- gen ger uttryck för. Det är ett starkt intresse inte minst när det gäller att svaveldioxidhalterna minskas. Den europeiska sjöfarten sva- rar för mer svaveldioxidutsläpp än de övriga transportslagen tillsammans. Även halterna av kväveoxider måste nedbringas. I motionsförslagen förespråkades dels krav på återinförande av invester- ingsbidrag för katalysatorer, dels förbättrad tillgång till lågsvavlig bunker- Såvitt gällde investeringsbidrag till katalysatorer hänvisade trafikutskot- tet till tidigare behandlingar i ärendet. I betänkande 2002/03:TU5 påminde utskottet om att det införda systemet med miljödifferentierade far- ledsavgifter har samma syfte och att systemet också visat sig ge goda Utskottet påpekade att även flertalet hamnar tillämpar hamnavgif- ter som är miljödifferentierade med avseende på olika skadliga ämnen från Vidare konstaterades att parterna bl.a. rederierna samt hamn- och stuveriföretagen fortlöpande vidtar åtgärder i miljöförbättrande syfte, t.ex. främjande av lågsvavligt bränsle och elanslutning från land av fartyg vid kaj; detta utvecklingsarbete torde komma att vidmakthållas och öka. Sålunda har många fartyg numera katalysatorer, påpekade utskottet. det arbete för förbättrad miljöhänsyn inom sjöfarten som bedrivs inom sjö- fartsnäringen, bl.a. genom instiftande av miljöpris, nämndes. ansåg att detta var både ett framkomligt och ett föredömligt arbetssätt. tidigt fanns det, menade utskottet, skäl för regeringen att närmare under- söka förutsättningarna för att främja ytterligare initiativ av parterna. yttrandet till miljö- och jordbruksutskottet om En svensk strategi för håll- bar utveckling (yttr. 2004/05:TU2y) hänvisade trafikutskottet bl.a. till de då planerade justeringarna av farledsavgifterna som syftade till att stärka deras miljöstyrande karaktär och till regeringens avsiktsförklaring om ett fortsatt utvecklande av ekonomiska styrmedel för att komma till rätta med bl.a. sjöfartens utsläpp av luftföroreningar. Katalysatorer är ett verknings- fullt medel, framhöll utskottet men sade sig inte vara berett att återinföra Utskottet, som noterat att sjöfarten vid den aktuella tid- punkten hade en i huvudsak god utveckling med positiva ekonomiska resultat, betonade den roll som ansvarsfulla redare och befraktare hade när det gäller att utforma ett sjötransportsystem som är anpassat till en hållbar utveckling av transporterna. Miljöstyrande avgifter är en mer ändamålsen- lig metod att stimulera investeringar i katalysatorer eller annan teknik, inte minst eftersom sådana avgifter är en mer teknikneutral lösning som också kan stimulera teknikutvecklingen, framhöll utskottet. Att gå vidare med dif- ferentieringen var därför en mer framkomlig väg, menade det. inte bara avgifterna för farlederna utan även hamnarna, särskilt för dem som ännu inte hade infört ett differentierat system. Utskottet betonade också att möjligheten att förbjuda utsläpp av luftföroreningar när fartyget ligger vid kaj, exempelvis genom krav på landbaserad nätanslutning av fartyg, kunde övervägas. Avslutningsvis hänvisade trafikutskottet till pågående överväganden när det gäller att utvidga systemet med utsläppsrättigheter till att omfatta även transportsektorn. Mot bakgrund av det sagda avstyrkte utskottet de behandlade motionsförslagen. Såvitt gällde tillgång till lågsvavlig bunkerolja konstaterade trafikutskottet att det för rederierna kunde vara ett stort problem att få tag på bunkerolja av tillräckligt god kvalitet i andra europeiska hamnar. Utskottet ansåg det viktigt att efterfrågan på en sådan produkt stimuleras för att öka tillgängligheten av bunkerolja av god miljökvalitet. Vidare nämnde utskottet att olika metoder för ekonomisk stimulans av miljöförbättrande åtgärder diskuteras i flera länder och inom EU. underströk starkt det angelägna i att inom ramen för EU-arbetet verkar för att sådan bunkerolja blir tillgänglig i alla EU-ländernas hamnar. Mot bakgrund av att frågan om tillgång till lågsvavlig bunkerolja avsågs inordnas i svaveldirektivet sade sig utskottet utgå från att även i fortsättningen skulle vara pådrivande för att dessa intentioner förverkligas. Med det sagda avstyrktes berört motionsförslag. De motionskrav som framförs är likartade eller har samma syfte som de frågeområden som trafikutskottet behandlade . konstaterar att det pågår eller planeras viktiga insatser för havsmiljön, där bl.a. sjöfartens roll berörs. har regeringen presenterat en skrivelse, En nationell strategi för havsmiljön (skr. 2004/05:173). Strategin skall komplettera de åtgärder och strategier som presenterats i den nu föreliggande propositionen om svenska miljömål för att uppnå de miljökvalitetsmål som har bäring på havsmiljön. Regeringen nu har presenterat en skrivelse, En nationell strategi för havsmiljön (skr. 2004/05:173). Vidare har regeringen förklarat sin avsikt att inbjuda till ett högnivåmöte om miljöproblem. Även inom EU bedrivs ett arbete för förbättrad havsmiljö, bl.a. genom utarbetandet av en grönbok om EU:s maritima politik. Mot bakgrund härav ansluter sig trafikutskottet till vad som redovisats i miljömålspropositionen i dessa frågor; därmed avstyrks motion 2004/05:MJ38 av m.fl. (mp, ) såvitt avser yrkandena 30, 64 och 65. Utskottets förslag i korthet Motionsförslag om åtgärder inom vägtransportsektorn för förbättring av miljön avstyrks med hänvisning till genomförda, pågående och planerade åtgärder. Syftet med avgaskrav är att utsläppen skall vara låga när bilar och arbetsmaskiner används i praktiken. Eftersom avgaskrav består av två olika delar, gränsvärden och testmetoder, är det viktigt att även testmetoderna är rättvisande beträffande utsläppen. I vissa fall är metoderna så dåligt anpassade att de ger en felaktig bild av utsläppens storlek. Mot den bakgrunden anser regeringen att i sitt arbete med avgasfrågor inom EU bör prioritera frågor kring kvalitetssäkring av testmetoder. bör även fortsätta driva tekniska krav som har en liknande verkan. Ett s.k. tillverkaransvar för avgasreningen är nu infört för lätta bilar och införs troligen för tunga fordon. Regeringen avser verka för att erfarenheterna av de gemensamma systemen utvärderas och att regelverket ses över om det visar sig vara bristfälligt. Ett annat problem är att enligt direktiv /100/EG får endast bensin, diesel, naturgas och gasol användas som provningsbränsle för bilar. Detta skapar problem när exempelvis etanolbilar skall typgodkännas. driver frågan om att provningen skall utföras med det bränsle bilen är utvecklad för. I budgetpropositionen för (prop. 2005/06:100 utg.omr. 22) redovisas verksamhetsmålet för vägtransportsystemet. Målet är en god miljö, där vägtransportsystemets utformning och funktion anpassas till krav på god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador samt en god hushållning med mark, vatten, energi och andra naturresurser främjas. Vägtransportsystemets utformning skall bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen nås. Resultatet redovisas enligt följande tabell: UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN 2005/06:TU1y Uppfyllelse av verksamhetsmål God miljö samlade åtgärder skall leda till en minsk- ning av utsläppen av koldioxid från vägtransportsektorn, jämfört med om inga åtgärder vidtagits. skall åtgärda vägtrafikbullret för boende som utsätts för ljudnivåer överstigande Antalet bullerstörda boende skall minska såväl längs det statliga vägnätet som utmed kommunernas väg- nät där åtgärder skall utföras med hjälp av statliga bidrag. Användningen av naturgrus i den statliga väghållningen skall minska fortlöpande anpassat till regionala förutsätt- Antalet stora vattentäkter som påverkas av vägsalt skall