yttr · GT05SkU1y · 2006-01-01 00:00:00 — Utskottet avstyrker motionsförslagen om sänkt mervärdesskatt för resor och drivmedel, höjd mervärdesskatt på tidskrifter och om en översyn av mervärdesskatten inom kulturområdet. Jämför avvikande meningarna 1 (m) och 3 (kd). har beslutat att sänka mervärdesskatten på böcker och tidskrifter från till fr.o.m. (prop. 2001/02:45, bet. 2001/02:SkU12). Moderata samlingspartiet föreslår i motion Fi258 yrkande 46 av m.fl. (m) att mervärdesskatten på personbefordran höjs till . lägger i motion Fi321 yrkandena 14, 15 och 37 av Per m.fl. (kd) fram flera förslag som rör mervärdesbeskattningen. Motionärerna anför att gränsdragningarna för den lägre mervärdesskatten inom kulturområdet medför att entréavgifter till olika kultur- och nöjesevenemang kommer att beskattas olika och de föreslår att regeringen får i uppdrag att utreda hur kulturmomsen generellt skall kunna sänkas till . Motionärerna anför vidare att de står bakom beslutet att sänka mervärdesskatten på böcker till . De anser emellertid inte att det är lika angeläget med sänkt moms på tidskrifter och de föreslår därför att mervärdesskatten på tidskrifter återställs till . Slutligen föreslår motionärerna att mervärdesskatten på bensin och diesel sänks från till för att på det sättet dämpa effekterna på svenska konsumenter av det fluktuerande världsmarknadspriset på drivmedel. Den lägre mervärdesskattesatsen om för personbefordran infördes för att balansera den kostnadsökning inom kollektivtrafiken och anan yrkesmässig personbefordran som annars skulle ha uppkommit i anslutning till den höjning av dieselskatten som då genomfördes. Utskottet är inte berett att tillstyrka att skattesatsen för personbefordran nu återställs till . En översyn av de konkurrens- och avgränsningsproblem som skapas av differentierade skattesatser inom bl.a. kulturområdet har genomförts av . I delbetänkandet Enhetlig eller differentierad mervärdesskatt (SOU 2005:57) redovisas resultatet av denna genomgång. Utredningens rekommendation är att det fortsatta utredningsarbetet inriktas på en övergång till en enda enhetlig skattesats. Betänkandet är föremål för remissbehandling. Utskottet ser mot denna bakgrund inte något som helst skäl för att rikta tillkännagivanden till regeringen om behovet av en översyn av de reducerade skattesatserna på kulturområdet. Mervärdesskattesatsen för tidskrifter bestämdes till i anslutning till att skattesatsen för böcker sänktes till denna nivå. Enligt utskottets mening talar såväl det kulturpolitiska syftet som administrativa och praktiska skäl för att både böcker och tidskrifter bör ingå i området med reducerad mervärdesskatt. Området har utformats i nära anslutning till det utrymme som finns i punkt 6 i bilaga H till sjätte mervärdesskattedirektivet. Utskottet är inte berett att nu tillstyrka en ändring av denna gränsdragning. Förslaget om en sänkning av mervärdesskatten på bensin och diesel i syfte att minska genomslaget i av de internationella prisvariationerna är enligt utskottets mening svårt att genomföra utan att hamna i konflikt med . Drivmedel ingår nämligen inte som ett av de möjliga områdena för låg mervärdesskatt i bilaga H till det sjätte direktivet. Detta är dock inte avgörande för utskottets ställningstagande. Utskottet anser i stället att det över huvud taget inte är lämpligt att använda reduce- rade mervärdesskattesatser i syfte att påverka prisbilden för de bränslen som ingår i energiskattesystemet, handeln med utsläppsrätter och systemet med elcertifikat. Utskottet avstyrker med det anförda de nu aktuella motionsyrkandena. 49 Stöd för konvertering från direktverkande elvärme Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker att stödet för konvertering från direktverkande elvärme krediteras på skattekonto. Jämför avvikande meningarna 1 (m) och 3 (kd). Regeringen föreslår (punkt 33) att ett investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus införs. Stödet ges till ägare av småhus, flerbostadshus samt bostadsanknutna lokaler och tillgodoförs ägaren genom kreditering på skattekonto. I och motioner Fi275 yrkande 2 av m.fl. (m), Fi258 yrkande 29 delvis av m.fl. (m), Fi241 yrkande 16 av m.fl. (fp) och N436 yrkande 20 av m.fl. (fp) yrkar motionärerna att regeringens förslag avslås. Utskottet har inte någon invändning mot förslaget om att det planerade stödet för konvertering från direktverkande elvärme krediteras på skattekonto. Utskottet tillstyrker därför propositionen i denna del och avstyrker de aktuella motionsyrkandena. 50 Stöd vid konvertering från oljeuppvärmning i bostadshus Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker att stödet för konvertering från oljeuppvärmning krediteras på skattekonto. Jämför avvikande mening 1 (m). Regeringen aviserar att ett stöd vid konvertering från oljeuppvärmning i bostadshus kommer att införas och att även detta stöd skall tillgodoföras ägaren genom kreditering på skattekonto. För åtgärden avsätts en årlig ram om för åren 20062010. Inom denna ram skall rymmas ett stöd på för solvärme. I motion Fi258 yrkande 29 delvis av m.fl. (m) motsätter sig motionärerna det planerade stödet. Utskottet har inte någon invändning mot att det planerade stödet för konvertering från oljeuppvärmning krediteras på skattekonto. Utskottet avstyrker det aktuella motionsyrkandet. 51 Stöd för att stimulera forskning och utveckling i företagssektorn Utskottets delförslag i korthet Utskottet har ingen invändning mot att det planerade stödet för att stimulera forskning och utveckling i företagssektorn krediteras på skattekonto. Jämför avvikande meningarna 3 (kd) och 4 (c). Regeringen anför att det enligt regeringens mening bör införas ett särskilt stöd för att stimulera forskning och utveckling i företagssektorn. Stödet bör utgå efter ansökan som prövas och beslutas av en myndighet med särskild kompetens att göra bedömningar inom området forskning, utveckling och produktutveckling, och tillgodoföras stödmottagaren genom en kreditering på dennes skattekonto. Det är Verket för innovationssystem, , alternativt Verket för näringslivsutveckling, , som kommer i fråga för att pröva och besluta om stödet. För stödet avsätts en årlig kostnadsram om . Den närmare utformningen av stödet kräver en fortsatt beredning men regeringen avser att utforma ett förslag om stöd för stimulans av forskning och utveckling i företagssektorn med inriktning att det skall kunna börja tillämpas . I och motioner Fi321 yrkande 35 av Per m.fl. (kd) och Fi293 yrkande 13 av m.fl. (c) motsätter sig motionärerna att det planerade stödet införs. Utskottet har inte någon invändning mot att det planerade stödet för att stimulera forskning och utveckling i företagssektorn krediteras på skattekonto. Utskottet avstyrker de aktuella motionsyrkandena. 52 Kreditering på skattekonto Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att en rad stöd som krediteras på skattekonto skall avskaffas. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Moderata samlingspartiet föreslår i motion Fi258 av m.fl. (m) att en rad stödformer som krediteras på skattekonto skall avskaffas. Yrkandena gäller stödet för källsorteringslokaler (yrkande 12), anställningsstödet (yrkande 22), miljöförbättrande installationer i småhus (yrkande 27 och 48), stödet för investeringar i hyres- och studentbostäder (yrkande 43) och stödet för miljöinvesteringar i offentliga lokaler (yrkande 49). föreslår i motion MJ526 yrkande 3 av m.fl. (fp) att stödet för källsorteringslokaler avskaffas. I motion Fi321 av Per m.fl. (kd) avskaffas en rad stödformer. Yrkandena gäller stödet för källsorteringslokaler (yrkande 25), stödet för investeringar i hyres- och studentbostäder (yrkande 36), anställningsstödet (yrkande 42) och stödet för bredbandsinstallationer (yrkande 41). Även i motion Bo338 yrkande 5 av m.fl. (kd) föreslås att den tillfälliga investeringsstimulansen vid byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder avvecklas. lägger i motion Fi293 av m.fl. (c) fram förslag om att avskaffa investeringsstödet för källsorteringslokaler. (yrkande 14), anställningsstödet för långtidsarbetslösa (yrkande 11) och det planerade stödet för plusjobb (yrkande 12). De stödformer som motionärerna föreslår avskaffade har införts vid olika tillfällen och med skilda motiveringar. Utskottet är inte berett att tillstyrka att dessa stöd slopas och avstyrker därför de aktuella motionsyrkandena. 53 Statsbudgetens inkomstsida en ny struktur Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en ny struktur för statsbudgetens inkomstsida. Regeringen föreslår (punkt 11) att skatter skall redovisas mot inkomsttitel det år till vilket intäkten hänför sig. Vid inkomstberäkningen skall en justering ske för bl.a. uppbörds- och betalningsförskjutningar så att redovisningen av summan av skatterna alltjämt blir kassamässig. Enligt bestämmelserna i 10 § första stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall avräkning mot inkomsttitlar för skatt göras det budgetår då betalning erhålls, dvs. Denna redovisningsprincip innebär betydande nackdelar. Om skatter i stället redovisas intäktsmässigt skulle redovisningen ge bättre information om utvecklingen av de olika skatteslagen. Detta är viktigt för att skall kunna följa upp effekterna av de skatteregler som den har beslutat om. En intäktsmässig redovisning medför också att det blir lättare att se sambandet mellan å ena sidan utvecklingen av skatteintäkterna och å andra sidan den makroekonomiska utvecklingen (t.ex. timlön, sysselsättning) och ändrade skatteregler. Redovisningen bör också ge information om hur uppbörds- och betalningsförskjutningar påverkar de kassamässiga inkomsterna och därmed statens lånebehov. Enligt 10 § fjärde stycket lagen om statsbudgeten finns en möjlighet för att besluta att redovisning mot en inkomsttitel skall göras på annan grund. För de inkomsttitlar som avser skatter och som redovisas under inkomsttitel 1 000 Skatter m.m. bör, av skäl som anförts ovan, besluta att redovisning mot inkomsttitel skall ske det år till vilken inkomsten hänför sig. Enligt utskottets uppfattning har den nya strukturen för statsbudgetens inkomstsida flera fördelar. Informationen om utvecklingen av de olika skatteslagen blir mer lättillgänglig och det blir lättare att följa sambandet mellan regelförändringar och inkomsternas utveckling. Det blir också lättare att se sambandet mellan å ena sidan skatteintäkternas utveckling och å andra sidan den makroekonomiska utvecklingen (t.ex. timlön, sysselsättning) och ändrade skatteregler. Redovisningen ger också information om hur uppbörds- och betalningsförskjutningar påverkar de kassamässiga inkomsterna och därmed statens lånebehov. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en ny struktur på statsbudgetens inkomstsida. 54 Offentliga sektorns skatteintäkter och statsbudgetens inkomster Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker att regeringens inkomstberäkning godkänns och avstyrker följaktligen godkännande av , , och inkomstberäkningar. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Regeringen föreslår (punkt 12) att godkänner att statsbudgetens inkomster beräknas till , varav 678 539 693 från inkomsttiteln m.m. Enligt bestämmelser i 9 kap. 3 § regeringsformen skall som ett led i budgetregleringen bestämma till vilka belopp statsinkomsterna skall beräknas. Statsbudgetens inkomster består av skatter, inkomster i statens verksamhet, inkomster av försåld egendom, återbetalning av lån, kalkylmässiga inkomster och bidrag från EU. Den beräkningen är baserad på de makroekonomiska förutsättningar som gäller för budgetförslaget och de skatteregler m.m. som avses gälla samt de nya principerna för redovisning av statsbudgetens inkomstsida. Moderata samlingspartiet, liberalerna, och begär i sina partimotioner godkännande av sina respektive inkomstberäkningar. Sådana yrkanden framställs i motionerna Fi240 yrkande 5 av m.fl. (m), Fi241 yrkande 5 av m.fl. (fp), Fi321 yrkande 1 av Per m.fl. (kd) och Fi243 yrkande 7 av m.fl. (c). I de föregående avsnitten har utskottet tillstyrkt regeringens förslag och godtagit de bedömningar och övriga ställningstaganden som regeringen redovisat och avstyrkt de förslag som lagts fram av Moderata samlingspartiet, liberalerna, och . När det gäller beskattningen av avfall som förbränns har utskottet ansett att planerna på ett ikraftträdande är mycket ambitiösa och har för egen del gjort bedömingen att inkomstberäkningen bör lämna utrymme för ett senare ikraftträdandedatum. Utskottet tillstyrker att regeringens inkomstberäkning godkänns med den ändring som föranleds av utskottets ställningstagande ovan och avstyrker godkännande av Moderata samlingspartiets, liberalernas, och inkomstberäkningar. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i denna del och avstyrker motionerna Fi240 yrkande 5, Fi241 yrkande 5, Fi321 yrkande 1 och Fi243 yrkande 7. 1 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till utgiftsram och preliminär utgiftsram samt avstyrker motionsförslag om större respektive mindre ramar. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Utgiftsområdet omfattar , och Kronofogdemyndigheterna. Den av myndigheterna bedrivna verksamheten ingår i politikområdet Skatt, tull och exekution. Ytterligare en myndighet med verksamhet inom detta politikområde är (utgiftsområde 6), som har ett självständigt ansvar för tullkontrollen till sjöss. Kronofogdemyndigheternas organisation har utretts. I budgetpropositionen aviserade regeringen att exekutionsväsendets indelning i regioner skulle upphöra , i enlighet med ett förslag om en rikstäckande myndighet som framställts av en särskild utredare . Enligt utredarens förslag skall den rikstäckande kronofogdemyndigheten vara fristående från och befrias från vissa uppgifter av borgenärskaraktär, som stödfunktioner bl.a. på IT-området skall utnyttjas av båda myndigheterna. Kronofogdemyndigheterna och skall fortsätta det arbete som inletts med att utveckla samverkan mellan myndigheterna när det gäller gemensamt stöd, dvs. ling av IT-stöd samt administrativt stöd. Vidare avser regeringen att sna- rast lägga fram förslag till de lagändringar som krävs för genomförandet av förändringar i Kronofogdemyndigheternas organisation. tagen till de kostnader som bildandet av en från helt fri- stående myndighet skulle medföra, anser regeringen att ansvaret för admi- nistrativ ledning och styrning av Kronofogdemyndigheternas verksamhet liksom bör ligga på . Därigenom säkerställs att resur- serna för inte minst IT-stöd även fortsättningsvis kan utnyttjas gemensamt. Det finns skäl att närmare överväga vilka särskilda arrangemang i fråga om lednings- och styrningsfunktionerna, samt förändringar avseende arbets- uppgifter av borgenärskaraktär, som kan behövas för att uppnå de fördelar som utredarens förslag om en från helt fristående myndighet skall det säkerställas att sambandet mellan de olika sta- dierna i indrivningsverksamheten beaktas i indrivningsarbetet. bedömer att förslag till nödvändiga lagändringar kan läggas fram under Regeringen föreslår att skall besluta om en utgiftsram för utgiftsområdet på och godkänna en preli- minär utgiftsram på och på I jämförelse med anvisade medel ökar ramen för utgiftsområ- det med 2006. anslag ökas genom att myndigheten tillförs i syfte att förbättra skattekontrol- len och i ökad utsträckning åtgärda felaktigheter och fusk. beräknas även medföra en lika stor ökning av anslaget 2007 i förhållande till tidigare beräknade anslagsmedel. Satsningen är en del i regeringens åtgärdspaket för att få ned arbetslösheten. Regeringen anser det vidare nöd- vändigt med en förstärkt gränskontroll för att bekämpa den illegala inför- seln av narkotika, alkohol och tobak samt för att i övrigt förstärka Anslaget till ökas därför med 25 miljoner Den förstärkta gränskontrollen beräknas även medföra en motsvarande ökning av anslag . utgiftsområdet öka till följd av förändrad pris- och löneomräkning. De gemensamma prioriteringarna inom politikområdet utgår från att berörda myndigheter svarar för väsentliga delar av samhällets viktigaste I det löpande arbetet skall myndigheterna kontinuerligt arbeta för att höja effektiviteten i verksamheten som servicen till allmän- het och företag skall förbättras. Myndigheterna skall sträva efter att minska antalet fel hos allmänhet och företag. Av stor betydelse är att myn- digheterna kan få dessa grupper att känna förtroende för rättssäkerheten och rättstryggheten i regelsystemen. Efterlevnaden av reglerna kan därmed öka och förekomsten av fel minska. Myndigheterna skall underlätta för all- mänhet och företag att göra rätt för sig. Därvid bör myndigheterna se till att de regelverk som myndigheterna själva disponerar över är så enkla som En förutsättning för att uppnå detta är en väl utvecklad dialog med allmänhet och företag. Myndigheterna skall tillhandahålla en god och kostnadseffektiv service. Sammantaget bör detta leda till att felen, liksom fullgörandekostnaderna för allmänhet och företag, minskar. Kontrollverksamheten skall göras mer träffsäker och myndigheterna skall utifrån riskbedömningar besluta om vilka åtgärder som behöver vidtas. skall arbeta förebyggande och underlätta för allmänhet och företag att göra rätt för sig. Myndigheten skall även fortsättningsvis prioritera skattekontrollen. Kontrollen skall i första hand inriktas mot företag vilka hanterar stora skatteunderlag och mot internationella transaktioner samt ekonomisk brottslighet. Exekutionsväsendet skall prioritera verksamheten i enlighet med den fastställda indrivningspolicyn. och skall prioritera insatser mot narkotika och storskalig illegal införsel av alkohol och tobak. I Moderata samlingspartiets motion Fi240 yrkandena 6 och 9 delvis av m.fl. föreslås att utgiftsramarna för de nu aktuella åren minskas i förhållande till regeringens förslag med , respektive . Förslaget innebär minskade anslag till och Kronofogdemyndigheterna. Minskningen av anslag motiveras av att partiet i andra sammanhang föreslår att flera administrativt tunga skatter avskaffas, t.ex. förmögenhetsskatten och reklamskatten. För Kronofogdemyndigheternas del motiveras en neddragning av anslagsnivån med att dessa myndigheter bör ha som mål att öka effektiviteten utöver regeringens bedömning. Förslaget innebär vidare ökade anslag till tullen. Ökningen är för vart och ett av de tre åren. Motiveringen är att tullen fyller en viktig funktion i brottsbekämpningen, inte minst när det gäller narkotika och att tullens verksamhet skall finansieras via anslag och inte delvis genom att offentligrättsliga medel tas i anspråk. I liberalernas motion Fi241 yrkandena 9 delvis, 10 delvis och 12 delvis av m.fl. föreslås utgiftsramar som är större än vad regeringen föreslagit för , och större för . större utgiftsramar används till en ökning av anslag med i syfte att effektivisera narkotikabekämpningen, som Kronofogdemyndigheternas anslag minskas med för samt med för . I motion Fi242 yrkandena 5 och 7 delvis av m.fl. föreslås utgiftsramar som är lägre än vad regeringen föreslagit för utgiftsområdet. Enligt förslaget minskas utgiftsramen med , med och med . Förslaget innebär minskade anslag till med 380, 620 respektive . Anslagsminskningen motiveras med myndighetens minskade kostnader till följd av höjd förmånsrätt för bankernas företagsinteckningar samt avskaffande av såväl avdragsmöjligheter som fastighetstaxering. Vidare görs en minskning av anslaget till Kronofogdemyndigheterna med . föreslår i motion Fi243 yrkande 3 delvis av m.fl. besparingar på och Kronofogdemyndigheterna. Minskningen av anslaget till motiveras med att den s.k. akademikersatsningen i myndigheten inte bör genomföras. Regeringens förslag till ramar för utgiftsområdet och de förändringar däri som fyra partier föreslår framgår av följande tabell. Ramar för utgiftsområde 3 Utskottet konstaterar att , och på ett positivt sätt bidrar till att uppfylla målet för politikområdet. Förbättringar har genomförts som resulterat i en positiv resultatutveckling och i effektiviseringar. Förutsättningar finns för att förbättra verksamheten ytterligare och att bättre utnyttja de resurser som står till myndigheternas förfogande. bör även fortsättningsvis utnyttja de möjligheter som den nya organisationen ger för att säkerställa en hög effektivitet, inte minst för en förbättrad kontroll. Inom indrivningsverksamheten är det viktigt att arbetet med den fastställda indrivningspolicyn fortsätter och att hanteringen av nya gäldenärer prioriteras. Enligt utskottets mening är det förebyggande arbetet riktat till ungdomar också mycket angeläget. Fusk med internationell anknytning bör bekämpas genom en ökad samverkan med andra myndigheter, såväl svenska som utländska. ansträngningar med att effektivisera verksamheten när det gäller den brottsbekämpande verksamheten och att förbättra servicen till företag och allmänhet bör fortsätta. I jämförelse med anvisade medel föreslår regeringen en ökad ram för utgiftsområdet med 2006. tillförs ytterligare resurser i syfte att förbättra skattekontrollen och i ökad utsträckning åtgärda felaktigheter och fusk. Det ökade anslaget utgör en del av regeringens åtgärdspaket för att få ned arbetslösheten. Insatser görs också för en effektivare bekämpning av smuggling genom att anslag ökas. Utskottet anser att utgiftsramen är väl avvägd och har inget att erinra mot de överväganden som ligger till grund för förslaget. Detsamma gäller regeringens förslag till preliminär utgiftsram . Enligt utskottets mening tillgodoser förslaget väl behovet av ett effek- tivt arbete mot skattefusk och annan brottsbekämpande verksamhet. tet har ovan avvisat oppositionspartiernas förslag om avvecklad fastighets- skatt och förmögenhetsskatt och motsätter sig följaktligen de administrativa besparingar på som oppositionen lägger till grund för sina alternativa utgiftsramar. Med det anförda tillstyrker utskot- tet regeringens förslag och avstyrker motionerna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (s), Per (), (), (), (), (), (), (), (), Per (), () och (). 1.Skattefrågor i budgetpropositionen (m) (), () och () anför: har tillsammans med liberalerna, och tagit initiativet till och för ett maktskifte 2006. Den samsyn som våra partier har om den politiska inriktningen i stort ligger till grund för våra förslag. står inför betydande utmaningar. Nära en och en halv miljon vuxna går inte till jobbet en vanlig dag eller arbetar mindre än de skulle önska. Allt färre arbetstimmar blir utförda och allt färre väljer att starta och driva företag. Det privata företagandet är centralt för samhällets utveckling. Vårt välstånd och möjligheterna att få fler människor tillbaka i arbete bygger på att fler entreprenörer kan och vill driva företag och engagera sig som arbetsgivare. Det måste därför bli mer lönsamt att arbeta, mer lönsamt att anställa och enklare för den som förlorat jobbet att ta sig tillbaka till arbetsmarknaden. Vi har enats om ett program för arbete som på allvar tar itu med utmaningar och föreslår reformer som innebär att alla samhällets insatser inriktas mot samma mål: fler jobb och fler människor i arbete. vill genomföra en skattereform som stimulerar till och gör det lättare att leva på eget arbete framför att vara försörjd genom olika transfereringar och försäkringar. För att få störst effekt på arbetsutbudet bör reformen inriktas mot att sänka trösklarna för att gå från frånvaro på heltid till deltidsarbete. Att göra det mer lönsamt att deltidsarbeta jämfört med att inte arbeta alls kan åstadkommas på främst två sätt. För det första kan marginalskatten sänkas betydligt i den lägre delen av inkomstskalan. För det andra kan ett beloppsmässigt arbetsavdrag för låga arbetsinkomster införas. I det sistnämnda alternativet minskas inte marginalskatten, men tröskeleffekten av att gå från bidrag till arbete reduceras.