yttr · GT05SkU1y · 2006-01-01 00:00:00 — Jämför avvikande meningarna 3 (kd) och 4 (c). I motioner N480 yrkande 12 av m.fl. (kd) och Fi319 yrkande 5 av Per m.fl. (kd) anför motionärerna att riskkapitalavdraget bör kompletteras med ett etableringskonto. De föreslår att regeringen får utreda hur ett etableringskonto kan utformas i , så att förslaget kan genomföras . I motion Fi296 yrkande 6 av m.fl. (c) föreslås ett startaeget-sparande för att ytterligare öka möjligheten för vanliga människor att starta ett företag. Det skall vara möjligt att kunna sätta in medel på särskilt bankkonto upp till ett tak. Kapitalet skall inte beskattas och skall användas som grundplåt för ett nytt företag. Enligt utskottets mening är det viktigt att skattereglerna inte lägger hinder i vägen för nyföretagande och entreprenörskap och att avkastningen för den som tar risken att starta ett eget företag eller att expandera sin verksamhet är tillräcklig. Särskilda stimulanser i samband med nystart av företag ger emellertid inte denna effekt utan skapar tvärtom en risk för att livskraftiga företag slås ut i konkurrensen med nystartade och skattegynnade företag, något som inte kan anses vara förenligt med kravet på stabila och goda regler för företagen. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att tillstyrka förslagen om olika former av etableringskonton och startaeget-avdrag. Utskottet avstyrker motionerna. 22 Räntebeläggning av obeskattade reserver Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om en räntebeläggning av alla obeskattade reserver med ett fribelopp på . Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). I samband med att fastställde inkomstberäkningen beslutades att en räntebeläggning av periodiseringsfonderna skulle utgöra en del av finansieringen av vissa lättnader i kapitalbeskattningen som beslutade, bl.a. slopad arvs- och gåvoskatt (prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:FiU1 samt prop. 2004/05:38, bet. 2004/05:SkU17). Räntebeläggningen sker genom att juridiska personer som vid beskattningsårets ingång har gjort avsättningar till periodiseringsfonder skall ta upp en schablonintäkt till beskattning. Storleken av schablonintäkten har relaterats till statslåneräntan och har avvägts så att skatten på krediten skall motsvara en räntekostnad efter skatt på jämförbara lån. Schablonintäkten skall utgöra av statslåneräntan andra året före taxeringsåret. Företag som drivs av fysiska personer som enskild näringsverksamhet och handelsbolag är undantagna från räntebeläggningen. Skälet är de delvis redan komplexa skattereglerna för dessa företag. , föreslår att räntebeläggningen av periodiseringsfonder utsträcks till att omfatta alla obeskattade reserver och att det införs ett fribelopp på . Yrkandena framställs i motionerna Fi258 yrkande 32 och 38 av m.fl. (m), Fi317 yrkande 8 av m.fl. (fp) och Fi319 yrkande 11 av Per m.fl. (kd). Den nuvarande räntebeläggningen av de juridiska personernas periodiseringsfonder delfinansierar vissa lättnader i kapitalbeskattningen. Utskottet ser inte någon anledning att nu tillstyrka förändringar i dessa regler och avstyrker därför de aktuella motionerna. 23 Schablonintäkten för bostadsrättsföreningar Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om att schablonintäkten för bostadsrättsföreningar avskaffas . Jämför avvikande mening 1 (m). En bostadsrättsförening beskattas antingen som ett privatbostadsföretag eller som ett oäkta bostadsföretag. Om bostadsrättsföreningen anses vara ett privatbostadsföretag kommer den att schablonbeskattas. Föreningen skall som inkomst av näringsverksamhet ta upp ett belopp som motsvarar av fastighetens taxeringsvärde. Avdrag medges för ränteutgifter samt eventuell tomträttsavgäld. i stället ett oäkta bostadsföretag beskattas den på samma sätt som andra ekonomiska föreningar och aktiebolag, dvs. i princip skall samtliga intäkter och kostnader tas med vid inkomstberäkningen. Avdrag görs för driftkostnader, värdeminskning m.m. Fastighetsskatten är avdragsgill endast för oäkta bostadsföretag. I motion Fi258 yrkande 20 av m.fl. (m) föreslår motionärerna att den s.k. schablonintäkten för bostadsrättsföreningar avskaffas . Enligt utskottets uppfattning har schablonbeskattningssystemet på detta område fungerat tillfredsställande , och utskottet finner ingen anledning att nu överväga någon ändring i detta system. Utskottet avstyrker motionen. 24 Avdragsrätt vid ombyggnad och underhåll Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om avdragsrätt vid ombyggnad och underhåll. Jämför avvikande mening 4 (c). I motion Bo335 yrkande 12 av m.fl. (c) anför motionärerna att har ett stort och växande underhållsberg i äldre fastigheter, och de föreslår att avsätts i syfte att utvidga företagens avdragsrätt i samband med ombyggnad och underhållsåtgärder i byggnader. Enligt utskottets mening bör skattereglerna vara likformiga och neutrala till olika former av verksamheter. Utskottet är inte berett att tillstyrka att särskilda avdragsregler införs för fastighetsunderhåll m.m. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. 25 Skattereduktion för stormfälld skog Utskottets delförslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att en skattereduktion för stormfälld skog bör införas. Regeringen bedömer att den som i de särskilt stormdrabbade länen äger skogsmark med stormskadad skog och som säljer virke från denna bör, under vissa förutsättningar, tillgodoräknas skattereduktion baserad på den mängd virke som forslas ut ur skogen. Regeringen anför att syftet med reduktionen är detsamma som för den redovisade skattebefrielsen för diesel i arbetsfordon i stormfälld skog, dvs. att stödja och ge incitament till utforsling och omhändertagande av stormskadat virke till de skogsägare vars skog har skadats under stormen den 8 . Eftersom den föreslagna skattereduktionen utgör ett statsstöd har en anmälan gjorts till kommissionen, som måste godkänna åtgärden innan den kan beslutas och träda i kraft. Enligt förslaget skall den som i särskilt stormdrabbade län äger skogsmark med stormskadad skog och som säljer virke från denna tillgodoräknas en skattereduktion baserad på den mängd virke som forslas ut ur skogen om vissa förutsättningar och villkor är uppfyllda. Skattereduktionen föreslås uppgå till per kubikmeter fast mått under bark av det virke som forslats ut ur den stormskadade skogen. Reduktion föreslås ges för den mängd utforslat virke som överstiger tillväxt, dock fast mått under bark. Skattereduktion är avsedd att ges efter ansökan hos och räknas av mot och statlig inkomstskatt samt mot statlig fastighetsskatt. Om reduktionen inte kan räknas av mot dessa skatter skall den reduktionsberättigade tillgodoräknas ett belopp motsvarande reduktion. Förslagen beräknas kunna träda i kraft och gälla vid taxeringar för virke som avyttrats, forslats ut ur skogen och mätts in senast vid utgången av . Utskottet har inte någon erinran mot den planerade skattereduktionen. 26 Fordonsskatten på lätta bussar och lätta lastbilar Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en höjning av fordonsskatten på lätta bussar och lätta lastbilar. Jämför avvikande mening 1 (m). Regeringen föreslår (punkt 37) att fordonsskatten på lätta bussar och lätta lastbilar höjs . Höjningarna träder i kraft . Nivån på fordonsskatten för lätta bussar och lätta lastbilar är ännu betydligt lägre än jämförbara viktklasser för främst dieseldrivna personbilar. redovisade i sitt delbetänkande Vissa vägtrafikskattefrågor (SOU 2002:64) att den stora skatteskillnaden leder till en omfattande skattebetingad ombyggnad från personbil till lätt lastbil med merkostnader för myndigheter och mindre skatteintäkter som följd. Utredningen anförde vidare att det även av miljöskäl är olämpligt att skatten på lätta bussar och lätta lastbilar är lägre än skatten på personbilar och föreslog att fordonsskatten skulle likställas mellan nämnda fordonsslag. I budgetpropositionen anförde regeringen att fordonsskatten på lätta bussar och lätta lastbilar bör likställas med fordonsskatten på personbilar. Som ett första steg höjdes fordonsskatten på lätta bussar och lätta lastbilar . Som ett andra steg bör en ytterligare höjning genomföras. I frånvaro av särskilda åtgärder skulle en sådan generell höjning medföra att fordonsskatten i den lägsta viktklassen för bensindrivna lätta bussar och lätta lastbilar skulle överstiga skatten för motsvarande bensindrivna personbilar. För att undvika detta görs därför även en uppdelning av den lägsta skatteviktsklassen i två klasser som skattehöjningen begränsas i dessa två klasser. I motioner Fi275 yrkande 3 av m.fl. (m) och Fi258 yrkande 10 av m.fl. (m) avslås regeringens förslag. Utskottet delar regeringens bedömning att fordonsskatten på lätta bussar och lätta lastbilar bör likställas med fordonsskatten på personbilar och tillstyrker att ett andra steg nu tas genom att fordonsskatten på lätta lastbilar och lätta bussar höjs . 27 Punktskatten på bensin och diesel Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om sänkt skatt på bensin och diesel. Jämför avvikande mening 1 (m). I motion Fi258 yrkande 9 av m.fl. (m) föreslås att skatten på bensin sänks med per liter och skatten på diesel med per liter. Utskottet har i det föregående tillstyrkt att reseavdraget höjs per mil som en följd av de höjda bensinpriserna. Vidare aviseras i budgetpropositionen en rad åtgärder som syftar till att styra bort från användningen av fossila bränslen. Utskottet ser inte någon anledning att nu sänka skatten på bensin och diesel. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. 28 Höjd effektskatt på kärnkraft Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en höjning av effektskatten på kärnkraftverk. Jämför avvikande mening 2 (fp). Regeringen föreslår (punkt 45) att den skatt som tas ut för den installerade termiska effekten i kärnkraftverken höjs till per megawatt och månad. Höjningen träder i kraft . Kärnkraftsskatten är en fast skatt som betalas av kärnkraftsproducenterna och baseras på reaktorernas termiska effekt. Skatten är således oberoende av hur mycket el som produceras. Skatten tas ut för med per megawatt av den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftsreaktorn. Vid en avställning av en reaktor under längre sammanhängande tid än betalas dock ingen skatt för de överskjutande dagarna. Regeringen anser att de elprishöjningar som den inledda utsläppshandeln orsakar har bidragit till icke obetydliga intäktsökningar för kärnkraftsproducenterna. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att skatten höjs till per megawatt och månad. I motioner Fi241 yrkande 17 av m.fl. (fp) och N436 yrkande 7 av m.fl. (fp) avslås regeringens förslag. Utskottet har ingen invändning mot den föreslagna höjningen av effektskatten på kärnkraftverk. Höjningen ingår i den gröna skatteväxlingen och finansierar bl.a. sänkta inkomstskatter för låg- och medelinkomsttagarna med . Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om höjd skatt på naturgrus och avstyrker motionsförslagen om ett uppskov med höjningen respektive en sänkning av skatten. Jämför avvikande meningarna 1 (m) och 4 (c). Regeringen föreslår (punkt 42) att skatten på naturgrus höjs per ton naturgrus. Höjningen träder i kraft . Med naturgrus menas naturligt sorterade jordarter som till övervägande del består av fraktionerna sand, grus, sten och block. Syftet med lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus, som trädde i kraft , är att åstadkomma bättre hushållning med denna ändliga naturresurs och påskynda utvecklingen mot användning av alternativa material. I det av fastställda miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö ingår ett delmål för naturgrusanvändning som innebär att uttaget av naturgrus 2010 skall vara högst . Ett viktigt verktyg för att nå naturgrusmålet är den modell för regional materialförsörjningsplanering som utvecklats av geologiska undersökning, SGU, där både ballast- och grundvattentillgångar värderas. Denna modell kan vara ett stöd för planering, för företag i ballastbranschen och för länsstyrelsernas tillståndsprövning av täkter. Leveranserna av ballast, inklusive naturgrus, ökade 2004 med enligt SGU. Även om det finns goda möjligheter att delmålet om naturgrusanvändning kommer att kunna nås inom utsatt tid kan det därför finnas anledning att ytterligare öka incitamentet att reducera naturgrusanvändningen. Skattesatsen höjdes per per Regeringen anser tiden nu mogen att förstärka den miljöstyrande effekten och föreslår därför en höjning fr.o.m. till per ton naturgrus. I motioner Fi275 yrkande 4 av m.fl. (m) och Fi258 yrkande 30 av m.fl. (m) yrkas dels att regeringens förslag avslås, dels att skatten på naturgrus sänks till per ton. I motion Fi260 av och () föreslår motionärerna att höjningen av skatten på naturgrus skjuts upp . Motionärerna anför att svensk betongindustri är under stor omvandling. Bland annat gäller det en övergång från det traditionella ballastmaterialet som används i betong där andelen naturgrus skall minimeras och bergkross användas i större utsträckning. För att klara detta tekniskt fordras forskning för att bibehållen kvalitet skall uppnås. Sådan forskning pågår aktivt men de rön som erfordras för att kunna övergå till bergmaterial finns ännu inte. Att i det skedet höja beskattningen på naturgrus måste därför ses som ett dråpslag gentemot näringen. Enligt utskottets mening bör en höjning av skatten på naturgrus med per ton vara möjlig att hantera för svensk betongindustri utan att särskilda uppskov medges. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker därmed motionsyrkandena. Höjningen ingår i den gröna skatteväxling som bl.a. finansierar sänkningen av inkomstskatten för låg- och medelinkomsttagare med . Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om höjd skatt på avfall. Regeringen föreslår (punkt 44) att skatten på avfall som deponeras höjs per ton avfall. Höjningen träder i kraft . Avsikten med avfallsskatten är att den skall öka de ekonomiska incitamenten att behandla avfall på ett från miljö- och naturresurssynpunkt bättre sätt. Som ett led i den gröna skatteväxlingen föreslår regeringen att avfallsskatten höjs från dagens 370 till per ton avfall fr.o.m. . När remisstiden gått ut för slutbetänkande avser regeringen att återkomma med eventuella förslag till förändringar i lagens utformning. Utskottet har ingen invändning mot regeringens förslag och tillstyrker därför propositionen i denna del. 31 Skatt på flygresor Utskottets delförslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att en flygskatt bör införas och avstyrker motionsyrkandena med en motsatt inriktning. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 3 (kd) och 4 (c). Regeringen anför att en skatt på flygresor bör införas, utformad som en skatt på transporterade passagerare. Skattesatsen kan komma att uppgå till per passagerare beroende på utformningen. Skatten bör kunna träda i kraft . Regeringen anför att det är angeläget att alla delar av samhället bidrar till att minska skadliga utsläpp och uppfylla relevanta miljömål. Detta gäller också luftfarten. Ett system som är väl beprövat, relativt enkelt och som redan tillämpas av flera länder är skatt på transporterade passagerare eller på antal passagerarplatser. och har t.ex. varianter av sådan beskattning. Även passageraravgiften, som ingår i de svenska luftfartsavgifterna, tas ut enligt denna metod. Då det är angeläget att få ett system för beskattning av flygtrafiken i kraft utan onödig fördröjning bedömer regeringen att en sådan lösning ligger närmast till hands. Beskattning bör principiellt kunna ske baserad på alla avgångar från svenska flygplatser. Det är önskvärt att en skatt utformas med möjlighet att ta regionalpolitiska hänsyn och att en skatt i övrigt skall kunna innehålla olika differentieringar för att uppnå största ändamålsenliga styreffekt. En lämplig skattenivå kan ligga i intervallet 50 till per passagerare beroende på utformningen. En skatt torde kunna träda i kraft . I motion T497 yrkande 15 av m.fl. (m) motsätter sig motionärerna en flygskatt. De anför att skatten slår främst mot privatresenärer och att den försämrar flygets konkurrensvillkor. i motionerna Fi258 yrkande 41 av m.fl. (m) och N440 yrkande 3 av Per m.fl. (m) motsätter sig motionärerna att en flygskatt införs. I motion Fi321 yrkande 38 av Per m.fl. (kd) anförs att förslaget är ovanligt olämpligt då är ett förhållandevis vidsträckt land. Många industrier är beroende av att kunna låta personal resa till och från städer i som ligger långt ifrån storstäderna. Förslaget innebär ett dråpslag för näringslivet och är dessutom inte färdigberett av regeringen. Även dessa motionärer motsätter sig förslaget. I motion Fi293 yrkande 10 av m.fl. (c) anför motionärerna att den planerade flygskatten är helt fiskal och saknar miljöstyrande effekt. Motionärerna anser att styrmedel för att minska flygets miljöpåverkan bör genomföras på EU-nivå och att det bör prövas att införa gemensamma skatter på flyget inom EU alternativt bör flygtransporter omfattas av ett system med handel av utsläppsrätter liknande dagens system för handel med utsläppsrätter inom industrin. Motionärerna motsätter sig att den aviserade flygskatten införs. Utskottet anser i likhet med regeringen att luftfarten bör hjälpa till att minska skadliga utsläpp och uppfylla relevanta miljömål och har inte någon invändning mot att flygskatten utformas som en skatt på transporterade passagerare eller på antal passagerarplatser. I princip bör skatten kunna baserad på alla avgångar från svenska flygplatser, och det bör finnas möjligheter att ta regionalpolitiska hänsyn. Utskottet har inte någon invändning mot att den aviserade flygskatten införs och avstyrker därför motionsyrkandena. 32 Höjd skatt på el för el-, gas-, värme- och vattenförsörjning m.m. Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om vissa justeringar av elskatten för el-, gas-, värme- och vattenförsörjning m.m. med anledning av det nya energiskattedirektivet. Regeringen föreslår (punkt 40 delvis) att energiskatten på el som förbrukas för el-, gas-, värme- eller vattenförsörjning höjs och att elleverantörernas egenförbrukning blir skattepliktig. Vidare slopas de förhöjda energiskattesatserna på el som förbrukas i större elpannor . Ändringarna träder i kraft . Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot dessa förslag och tillstyrker därför propositionen i denna del. 33 Höjd energiskatt på el Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en höjning av energiskatten på el med per kWh och en indexuppräkning av elskattesatserna med per kWh. Jämför avvikande meningarna 3 (kd) och 4 (c). Regeringen föreslår (punkt 40 delvis) att energiskatten på el som förbrukas i hushålls- och servicesektorerna höjs med per kWh. Höjningen träder i kraft . Regeringen anför att den gröna skatteväxlingen syftar till en ökad miljörelatering av skattesystemet. Energiskatten på el bidrar till ett mer effektivt utnyttjande av el. Som en del i skatteväxlingen bör energiskatten på el därför höjas med per kWh. Höjningen omfattar inte el som förbrukas inom tillverkningsindustrin eller inom jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna. Skattehöjningen föreslås träda i kraft . Förslaget innebär att skillnaden i beskattning mellan el som förbrukas inom tillverkningsindustrin och övriga delar av näringslivet ökar. Denna ökning av stödet till förmån för tillverkningsindustrin är dock inte av sådan omfattning att kommissionen av den anledningen behöver göra en förnyad statsstödsprövning av tillverkningsindustrins elskatteregler. Regeringen har dock för avsikt att begära en förlängning av nuvarande statsstödsgodkännande av dessa regler därför att godkännandet löper ut vid utgången av 2005. Regeringen föreslår (punkt 40 delvis) vidare att energiskattesatserna på el höjs med per kWh motsvarande förändringarna i konsumentprisindex juni 2004juni 2005. Höjningarna träder i kraft . I motion Fi321 yrkande 12 av Per m.fl. (kd) anför motionärerna att behöver sänkta skatter och inte höjda, och de avslår regeringens förslag. Också i motion Fi293 yrkande 9 av m.fl. (c) avslår motionärerna regeringens förslag. De anför att regeringens metod att bedriva skatteväxling är mer fiskal än miljöstyrande och att det är principiellt felaktigt att lägga en höjd energiskatt på hushållen när de i realiteten inte har något annat alternativ att välja. Enligt utskottets mening är syftet med den gröna skatteväxlingen att öka miljöstyrningen via skattessystemet och sänka inkomstskatterna. Som regeringen framhåller bidrar elskatten till att el används mer effektivt och det finns därför anledning att höja elskatten som en del i en grön skatteväxling. Utskottet tillstyrker propositionen i denna del och avstyrker motionerna. 34 Beskattning av avfall som förbränns Utskottets delförslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att en skatt på avfall som förbränns bör införas och avstyrker motionsförslagen om olika tillkännagivanden till regeringen. Jämför avvikande meningarna 1 (m) och 2 (fp). Regeringen gör bedömningen att beskattning av den fossila delen av avfall som förbränns bör införas inom ramen för det befintliga energiskattesystemet. Ändringen bör kunna träda i kraft . Regeringen anför att en betydande del av det avfall som uppstår i samhället nyttiggörs som uppvärmningsbränsle och konkurrerar som sådant med andra bränslen. Fossila bränslen belastas som huvudregel med energiskatt, koldioxidskatt och svavelskatt, vilket avfallet inte gör. Därmed uppstår en snedvridning till förmån för avfallsbränslet. förslag i delbetänkandet En BRASkatt? beskattning av avfall som förbränns (SOU 2005:23) att infoga den fossila delen av avfall som förbränns i det befintliga energiskattesystemet bör därför införas. Förutom att skapa likvärdiga villkor för olika fossila bränslen innebär förslaget en kraftfull styrning mot miljömässigt bättre utnyttjande av avfallet genom att premiera förbränning där både värme och el utvinns. Regeringen avser att skyndsamt bedriva arbetet med att presentera ett förslag till lagstiftning i frågan samt att ge in en ansökan till kommissionen om godkännande av förslaget ur statsstödssynpunkt. De nya reglerna bör kunna träda i kraft . I motion MJ522 yrkande 13 av m.fl. (m) anförs att avfall skall tas till vara på ett så resurseffektivt sätt som möjligt och att återanvändning inte får bli självändamål. Den s.k. avfallshierarkin skall inte vara styrande, utan en bedömning från fall till fall måste göras. Hur avfallet tas om hand beror på flera faktorer. Prisrelationer mellan råvara och returprodukt, energikostnad för såväl transport som värmeproduktion är viktiga parametrar. Viktigt är naturligtvis också att avfallshanteringen sker utan att omgivande miljö påverkas negativt. Motionärerna avvisar skatten på avfallsförbränning eftersom den kan leda till att avfall inte utnyttjas på bästa sätt. Också i motion Fi258 yrkande 51 av m.fl. (m) motsätter sig motionärerna denna skatt. I motion MJ394 yrkande 30 av m.fl. (fp) anförs att man inte bör införa beskattning på avfallsförbränning om det inte finns miljömässiga skäl. Sådana skäl finns när det gäller att säkerställa en minskning av utsläpp av växthusgaser, avfallsförbränning påverkar utsläppen av växthusgaser genom den del av avfallet som består av fossilt material (plast). Det är också viktigt att skatten kopplas till mängden lämnat avfall så att uppkomsten av sopor verkligen minskar. Utformandet av eventuella miljöskatter får inte heller vara sådant att det motverkar t.ex. energiutvinning när detta är den uppenbart bästa hanteringen av avfallet. Detta gäller t.ex. ofta förbränning av sorterat industriavfall. Motionärerna begär att som sin mening ger regeringen det anförda till känna.