yttr · GT05SkU1y · 2006-01-01 00:00:00 — nansierade välfärd innebär en dubbel omfördelning. sad till individens förmåga att bidra till de gemensamma kostnaderna, och de skattefinansierade tjänsterna och förmånerna fördelas i princip efter En kraftig neddragning av den skattefinansierade gemensamma sek- torn skulle därför innebära en försämring för många grupper, och utskottet är inte övertygat om att de alternativ som skall träda i stället verkligen skulle vara tillgängliga för alla. Utskottet är inte berett att tillstyrka försla- gen om kraftiga sänkningar av inkomstskatten. Från sida föreslås att en rad avdrag omvandlas till statliga skattereduktioner för att öka kommunernas skatteunderlag och ge hög- och låginkomsttagare en likvärdig avdragseffekt. En övergång till skattereduk- tioner när det gäller avdrag som syftar till att bestämma en nettoinkomst i en förvärvskälla bör enligt utskottets mening undvikas. ter och kostnader i en förvärvskälla efter olika principer kan ge upphov till kraftiga variationer i det reella skatteuttaget. I en verksamhet med förhål- landevis hög andel kostnader kan utfallet pendla mellan nollskatt och ett skatteuttag på av den verkliga inkomsten. ner i många fall kan vara en praktisk och enkel metod att uppnå en likabehandling är utskottet inte berett att tillstyrka en generell användning När det gäller motionsförslagen om att det andra steget i den statliga inkomstskatteskalan skall slopas och att uppräkningen av brytpunkten för statlig inkomstkatt skall följa löneutvecklingen anser utskottet att skatteskalans nuvarande utformning är välavvägd. Årets begränsade uppräkning av brytpunkten bidrar till att stärka fördelningsprofilen. När det gäller förslagen om sänkt löneskatt för pensionärer som arbetar och om en allmän översyn i syfte att skapa stimulanser för äldre att arbeta efter pensioneringen kan det nämnas att har i uppdrag att utreda den skattemässiga behandlingen av de pensionssystem som kompletterar den allmänna pensionen, dvs. tjänstepensioner och privat pensionssparande. Uppdraget syftar till att anpassa den skattemässiga regleringen så att arbetsutbud och tillväxt gynnas. I detta ingår att förbättra och förenkla reglerna samt att öka likformigheten och neutraliteten i beskattningen av pensionssystemen. Enligt utskottet finns det anledning att vid beskattningen söka upprätthålla den likabehandling som pensionsreformen medfört. När det gäller den särskilda löneskatten är utskottet inte berett att tillstyrka en ändring av denna. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i denna del och avstyrker de aktuella motionerna. 3 Avdrag för resor till och från arbetet och i tjänsten m.m. Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en höjning av reseavdraget till per mil och avstyrker motionsförslagen om ett avdrag om per mil vid den kommunala beskattningen. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Regeringen föreslår (punkt 34 delvis) att det avdragsgilla beloppet för kostnader för resor med egen bil mellan bostad och arbetsplats respektive i tjänsten höjs från per mil till per mil för att anpassa avdraget till de höjda priserna på drivmedel. , föreslår i sina respektive budgetalternativ att reseavdraget höjs till per mil och att avdrag för dubbelt boende, resor m.m. av fördelningspolitiska skäl endast skall medges vid den kommunala beskattningen. I fall ges avdraget formen av en skattereduktion. Yrkanden framställs i motio- nerna Fi258 yrkandena 4 och 6 av m.fl. (m), Fi321 yrkandena 22, 27, 29 och 30 av Per m.fl. (kd) och Fi293 yrkande 3 av m.fl. (c). Utskottet delar regeringens bedömning att reseavdraget bör höjas till per mil. När det gäller förslagen om att reseavdragen endast skall medges vid den kommunala beskattningen respektive utformas som en skattereduktion anser utskottet att en sådan förändring skulle göra skattereglerna mer komplicerade och skapa orättvisor genom att verksamheter som är likvärdiga ur ekonomisk synpunkt taxeras till olika belopp. Härigenom försämras också möjligheterna att ta fördelningspolitiska hänsyn vid utformningen av skatteskalan. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionerna. 4 Avdrag för övriga utgifter Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om en begränsning av avdraget för övriga utgifter. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). I inkomstslaget tjänst dras kostnader för arbetsrum i bostaden, skyddskläder, arbetsredskap, arbetskläder, facklitteratur, redovisningsförluster etc. av som s.k. övriga utgifter. Avdrag medges till den del kostnaden överstiger . , föreslår att avdraget för övriga utgifter bara skall omfatta utgifter som motsvarar erhållen kostnadsersättning. Yrkanden framställs i motionerna Fi258 yrkande 5 av m.fl. (m) och Fi321 yrkande 28 av Per m.fl. (kd). Utskottet ser inte någon anledning att begränsa avdraget för övriga utgifter på det sätt som motionärerna föreslår och avstyrker därför motionerna. 5 Reducerat förmånsvärde för miljövänliga bilar Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker att nedsättningen av biogasbilarnas förmånsvärde höjs från till och att reduceringsreglerna för miljövänliga bilar förlängs t.o.m. . Ett motionsförslag om att även etanolbilarnas förmånsvärde skall sänkas till denna nivå avstyrks. Jämför avvikande mening 4 (c). Regeringen föreslår (punkt 34 delvis) att nedsättningen av förmånsvärdet för miljöbilar som är utrustade med teknik för drift med annan gas än gasol ökas från till . Den maximala reduceringen får dock inte överstiga . Vidare förlängs den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för miljöbilar med . Nedsättningen kommer därmed att gälla t.o.m. . Regeringen anför att gasbilarna i likhet med elhybridbilarna kostar betydligt mer i inköp än konventionella bilar och att gasbilar som drivs med biogas har bättre miljöprestanda än t.ex. etanolbilar. Även om gasbilarna i och för sig kan köras på bensin med mindre bensintankar, bedömer regeringen att dessa bilar har mer likheter med elhybridbilarna än med alkoholbilarna och att skäl därför finns för att höja nedsättningen till samma nivå som för elbilarna och elhybridbilarna. I motion Fi293 yrkandena 7 och 8 av m.fl. (c) anför motionärerna att skillnaden mellan elbilar (nedsättning till ) och bilar som drivs med alkohol eller gas (nedsättning till ) inte är teknikneutral och missgynnar fordon drivna på gas och etanol. Motionärerna anser att nedsättningen skall vara generell. Alla bilar som drivs med el, alkohol eller gas bör få en nedsättning till av förmånsvärdet. Motionärerna avsätter vidare som en uppmuntran till privatpersoner som väljer att köpa en miljöbil. Detta ger en möjlighet för ca 5 000 nya miljöbilsägare att få skattereduktion om . För enkelhetens och teknikneutralitetens skull föreslår motionärerna att rabatten är lika för alla, oavsett inköpspris eller innehavstid. Den tidsbegränsade nedsättning som gäller för el-, alkohol- och gasdrivna fordon hänger samman med att vissa miljöbilar har en begränsad räckvidd, att gasbilarnas tank tar upp en stor del av bilens lastutrymme och att tillgången på tankställen för alternativa drivmedel är begränsad. förmånen av dessa fordonstyper är därför mer begränsat än vad som framkommer vid en direkt jämförelse med värdet på en förmånsbil som drivs med konventionella drivmedel. Genom dessa regler förbättras förutsättningarna för en ökning av beståndet av miljövänliga förmånsbilar. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en förlängning av reduceringsreglerna t.o.m. . Utskottet delar regeringens bedömning att gasbilarna har mer likheter med elhybridbilarna än med alkoholbilarna och tillstyrker därför förslaget om en höjning av gasbilarnas nedsättning till den nivå som gäller för elhybridbilar. Utskottet är inte berett att tillstyrka en motsvarande åtgärd när det gäller alkoholbilarna och avstyrker därför motion Fi293 yrkande 7. Utskottet är inte heller berett att tillstyrka förslaget om att privatpersoner som köper en miljöbil skall få en skatterabatt på oberoende av vilken typ det handlar om. Utskottet avstyrker motion Fi293 yrkande 8. 6 Förhöjt grundavdrag till fysiska personer i stödområde A Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om att skall fatta beslut om att inte införa ett särskilt glesbygdsstöd inom beskattningen. Jämför avvikande meningarna 1 (m). I budgetpropositionen aviserade regeringen att man avsåg att tillsätta en utredning med uppdrag att analysera och lämna förslag till regionala stimulansåtgärder på skatteområdet. Uppdraget skulle i första hand avse höjda grundavdrag i stödområde A fr.o.m. . En särskild ram om avsattes för detta ändamål. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att analysera och lämna förslag till regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet, företrädesvis på individnivå. Utredaren skulle därvid i första hand överväga om ett förhöjt grundavdrag fr.o.m. kunde ges till fysiska personer bosatta inom stödområde A. Om ett sådant avdrag inte bedömdes kunna införas, eller inte bedömdes på bästa sätt uppfylla syftet att stimulera den regionala utvecklingen, skulle utredaren överväga om andra regionala stimulansåtgärder kunde vidtas i detta område eller andra delar av där medborgare och företag kan ha höga utgifter till följd av långa transportavstånd och kallt klimat. De offentligfinansiella effekterna av förslagen fick inte uppgå till mer än . Utredningen överlämnade betänkandet Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet (SOU 2005:68). Utredningen har visat att det inte finns något hinder mot att regionalt förhöjda grundavdrag införs, men att en sådan åtgärd enligt utredningens mening, inte är mest ändamålsenlig för att åstadkomma en effektiv regional stimulans. Utredningen föreslår i stället en ytterligare utvidgning av de särskilda avdragen enligt socialavgiftslagen (2000:980) inom ramen för den stödordning som finns på socialavgiftsområdet. Betänkandet har skickats ut på remiss. Remisstiden går ut . Regeringen anför att frågan om ett förhöjt grundavdrag till fysiska personer i stödområde A fr.o.m. bereds vidare. I motion Fi258 yrkande 26 av m.fl. (m) föreslår motionärerna att fattar beslut om att inte införa ett särskilt glesbygdsstöd inom beskattningen. Utskottet har redan i sitt yttrande över budgetpropositionen anfört att det är angeläget att på olika sätt stimulera den regionala utvecklingen i de delar av där medborgare och företag kan ha höga kostnader till följd av långa avstånd och kallt klimat och att det därför finns anledning att överväga ytterligare regionala inslag i skattesystemet. Utskottet delade regeringens bedömning att en utredning borde tillsättas med uppgift att analysera och lämna förslag till regionala stimulanser på skatteområdet och tillstyrkte att en särskild ram om avsätts för detta ändamål. Enligt utskottets mening bör regeringens fortsatta beredning av frågan avvaktas. Utskottet avstyrker yrkandet om att nu skall fatta beslut om att något regionalt stöd inte skall införas. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om en skattereduktion för hushållstjänster. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Frågor om särskilda skatteregler för tjänstesektorn har behandlats i betänkande Uppskattad sysselsättning (SOU 1994:43) och i betänkande Skatter, tjänster och sysselsättning (SOU 1997:17). En skattereduktion för byggnadsarbeten har tillämpats den 15 februari 1993den (prop. 1992/93:150, bet. 1992/93:SkU36) och den 15 april 1996den (prop. 1995/96:229, bet. 1995/96:SkU32). Syftet var att åstadkomma en stimulans av verksamheten inom byggsektorn och på så sätt motverka den då aktuella arbetslösheten. har beslutat att införa en skattereduktion för byggnadsarbete på bostadshus (s.k. ROT-avdrag) den 15 april 2004den (bet. 2004/05:SkU3, prop. 2003/04:163). har i uppdrag att tillsammans med analysera, följa upp och utvärdera åtgärderna från arbetsmarknadssynpunkt. Uppdraget skall även omfatta analys, uppföljning och utvärdering ur ett genus- och jämställdhetsperspektiv. I , , och motioner anförs att av svenskarna är intresserade av att köpa hushållstjänster om priset med skatt hamnar på en nivå som är möjlig för hushållen att betala och det finns en stor potential för små och växande tjänsteföretag inom hushållssektorn. Motionärerna föreslår att det införs en skattereduktion för hushållstjänster. Företag som säljer hushållstjänster får rätt att vid den månatliga inbetalningen av moms och arbetsgivaravgifter dra av av arbetskostnaden för alla hushållstjänster som man utfört. Fysisk person får under ett hushållstjänster enligt dessa regler till Förslaget omfattar hushållstjänster som utförs i hemmet, hushållens köp av externa tvätteritjänster samt hämtning och lämning av barn från och till dagis eller motsvarande. Materialkostnader omfattas inte. Vad gäller utförare av tjänsterna omfattar förslaget företag och personer med F- skattsedel. Yrkanden om en sådan skattereduktion framställs i motionerna Fi258 yrkande 15 av m.fl. (m), Fi317 yrkande 11 av m.fl. (fp), Fi309 yrkande 4 av Per m.fl. (kd) och Fi296 yrkande 4. Enligt utskottets mening skulle införandet av en särskild stimulans för tjänstesektorn i de former motionärerna föreslår innebära ett avsteg från de principer om en likformig och neutral beskattning som ligger till grund för skattereformen och som enligt utskottets mening bör gälla. Det är också kostsamt att genom stimulanser försöka skapa en tjänsteproduktion som kan konkurrera med hushållens egen tjänsteproduktion. Risken är att effekterna på sysselsättningen blir mycket små eller inga alls, som kostnaderna blir stora. De erfarenheter som man har gjort i talar för en sådan utgång. Det är viktigt att arbetsmarknadsdeltagande, arbetsutbud och sysselsättning stimuleras med generellt gynnsamma regler snarare än genom särregleringar av enskilda sektorer. Ett exempel på en sådan generell åtgärd är den pågående inkomstskattereformen med en kompensation för den allmänna pensionsavgiften och höjningen av grundavdraget inom ramen för en grön skatteväxling. Åtgärderna har medfört lägre genomsnitts- och marginalskatter för främst låg- och medelinkomsttagare och är i detta avseende särskilt betydelsefulla för deltidsarbetande och kvinnor. När det gäller jämförelserna med ROT-avdraget finns det anledning att framhålla att detta är konjunkturpolitiskt motiverat och har införts som en temporär åtgärd för att motverka en hög arbetslöshet inom byggsektorn. Utskottet avstyrker de aktuella motionerna. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om en sänkt avdragsrätt för pensionssparande. Jämför avvikande mening 3 (kd). Pensionssparavdrag får enligt 59 kap. 2 § IL göras för för pensionsförsäkring som den skattskyldige äger och för inbetalningar på pensionsspararens eget pensionssparkonto. Pensionssparavdraget får inte överstiga summan av 0,5 prisbasbelopp och ett särskilt tillägg som är beroende av om pensionsrätt föreligger eller ej. Om pensionsrätt föreligger i anställningen uppgår tillägget till av inkomsten mellan 10 och 20 prisbasbelopp. Om den skattskyldige inte har pensionsrätt i sin anställning eller om inkomsten utgör aktiv näringsinkomst uppgår tillägget till av inkomsten, dock högst 10 prisbasbelopp. har i sitt slutbetänkande Våra skatter? (SOU 2002:47) bl.a. funnit att både den uppskjutna beskattningen och den lägre avkastningsskatten vid pensionssparande utgör skatteavvikelser och anser det motiverat med en översyn i syfte att växla bl.a. skatteavvikelserna för pensionsavsättningar mot en lägre beskattning på andra områden. har i uppdrag (dir 2004:99) att utreda den skattemässiga behandlingen av tjänstepensionen och den avdragsgilla privata pensionen. Syftet är att anpassa den skattemässiga regleringen för att gynna arbetsutbud och tillväxt samt minimera risken för att skattebasen urholkas. I det arbetet ingår att förbättra och förenkla reglerna samt att öka likformigheten och neutraliteten i beskattning. Uppdraget skall redovisas . I motion Fi321 yrkande 23 av Per m.fl. (kd) anför motionärerna att det privata pensionssparandet har ökat markant och detta har skett på både gott och ont. Motionärerna anser att ett alltför stort ansiktslöst ägande kan ha en negativ inverkan på svenskt näringsliv och föreslår att den nuvarande nivån om 0,5 prisbasbelopp justeras ned något. Åtgärden kan bidra till att en större del av hushållssparandet kanaliseras till direktägande i näringslivet och nyföretagande. Motionärerna föreslår att avdragsrätten för pensionssparande sänks till 0,3 prisbasbelopp. Utformningen av det privata pensionssparandet ses över av i syfte att anpassa den skattemässiga regleringen för att gynna arbetsutbud och tillväxt, minimera risken för att skattebasen urholkas och öka likformigheten och neutraliteten i beskattningen. Utskottet ser mot denna bakgrund inte någon anledning att nu tillstyrka en förändring av dessa regler och avstyrker därför motionen. 9 Avdrag för gåvor till ideella organisationer Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om en avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer. Jämför avvikande meningar 2 (fp) och 3 (kd). Någon avdragsrätt för gåvor till olika ideella ändamål finns inte. I motion Fi321 yrkande 24 av Per m.fl. (kd) anför motionärerna att det är en stor brist att är nästan ensamt om att inte tillåta skatteavdrag för gåvor till ideella föreningar och organisationer. De föreslår att frågan utreds snabbt och att regeringen därefter åter- kommer till med ett förslag om hur avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer upp till 0,25 prisbasbelopp kan införas från . avsätter i sitt budgetalternativ medel för en avdragsrätt för gåvor till internationellt bistånd. Det är enligt utskottets mening viktigt att det finns en demokratisk process bakom det stöd som samhället ger till frivilligarbete i kyrkliga organisationer, idrottsorganisationer, humanitära organisationer, internationellt biståndsarbete m.m. En avdragsrätt för gåvor till den här typen av verksamhet skulle minska utrymmet för det samhälleliga stödet och öka dessa viktiga verksamheters beroende av enskilda personers förmögenheter och förmåga och vilja att bidra. Det är vidare önskvärt att skattesystemet så långt möjligt hålls fritt från inslag som inte hänger samman med dess grundläggande funktion att utgöra en säker bas för finansieringen av den gemensamma sektorn. Att belasta med en kontroll av den här typen av stöd är enligt utskottets mening inte lämpligt. En ytterligare nackdel med att lämna stödet som ett skatteavdrag är att det inte på vanligt sätt blir föremål för en årlig och samlad prövning i samband med budgetberedningen. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. 10 Skattereduktion för fackföreningsavgift och a- kasseavgift Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att avskaffa skattereduktioner för fackföreningsavgift och a-kasseavgift. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). har fattat beslut om en skattereduktion på för medlemsavgiften till en arbetstagarorganisation och om en skattereduktion på för avgiften till en arbetslöshetskassa. avskaffades avdragsrätten för avgiften till arbetslöshetskassa. De nya bestämmelserna har trätt i kraft (prop. 2001/02:35, bet. 2001/02: SkU6). , föreslår att skattereduktionerna för avgift till fackförening och a-kassa slopas. Yrkanden framställs i motionerna Fi258 yrkandena 23 och 24 av m.fl. (m) och Fi321 yrkande 21 av Per m.fl. (kd). Enligt utskottets mening syftar skattereduktionen för fackföreningsavgifter till att likställa villkoren för medlemskap i en arbetstagarorganisation med de villkor som gäller för medlemskap i en arbetsgivarorganisation. Organisationer och förbund på arbetsgivarsidan har efter hand fört över den övervägande delen av sin verksamhet till särskilt bildade servicebolag och på det sättet gjort det möjligt för medlemsföretagen att dra av serviceavgifterna som driftskostnader i den bedrivna rörelsen. Mervärdesskattebestämmelsernas utformning har också medfört att arbetsgivarsidan i realiteten haft fördelar jämfört med arbetstagarsidan. Med en skattereduktion på för de medlemsavgifter som enskilda medlemmar betalar till sina arbetstagarorganisationer uppnås en faktisk skattemässig behandling som motsvarar den som gäller för avgifterna på arbetsgivarsidan. Rättviseskäl talar således för att skattereduktionen för fackföreningsavgifter bibehålls. När det gäller skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassa har intentionen varit att avgiften skall vara avdragsgill, eftersom detta uppmuntrar den enskilde att skaffa sig ett försäkringsskydd mot följderna av arbetslöshet. Beloppsbegränsningen av avdraget för övriga kostnader under inkomst av tjänst har emellertid försämrat förutsättningarna för denna avdragsrätt, allteftersom den grupp som kommer över beloppsgränsen blivit mindre. Härigenom har det uppkommit en olikformighet vid beskattningen av arbetstagarsidan i förhållande till vad som gäller vid beskattningen av arbetsgivare, och det är bl.a. av detta skäl som fattat beslut om att ersätta avdragsrätten med en skattereduktion i dessa fall. Utskottet anser att både rättvise- och hanteringsmässiga skäl talar för att den nuvarande ordningen bibehålls. Utskottet avstyrker med det anförda de aktuella motionsyrkandena. 11 Beskattningen av lånedatorer Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att skattefriheten för lånedatorer skall avskaffas. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Reglerna om skattefrihet för förmån av lånedator tillämpades första gången vid taxering. I sak innebär reglerna att en skattskyldig som för privat bruk använder en dator som tillhandahållits av arbetsgivaren inte blir beskattad för denna förmån. För skattefrihet krävs att förmånen väsentligen riktar sig till hela den stadigvarande personalen på arbetsplatsen och att den skattskyldige inte byter ut förmånen mot kontant ersättning med mer än under ett kalenderår. Regeringen har givit Statskontoret i uppdrag att göra en översyn dessa regler och Statskontoret överlämnade rapporten . Gratis för arbetsgivare dyrt för stat och kommun (2005:14). Statskontoret föreslår att skattefriheten för förmån av lånedator skall upphöra att gälla fr.o.m. . Som skäl anges bl.a. att systemet som initialt bidrog till en snabbare spridning av datorer hos fast anställda och en tidigareläggning av datorinköp, numera alltmer fått karaktär av en allmän personalförmån. Regeringen gör bedömningen att reglerna om skattefrihet för lånedator inte bör ändras. Regeringen anför att Statskontorets rapport visar att andelen fast anställda med tillgång till dator i hemmet ökat från till , delvis tack vare lånedatorsystemet. Vidare gör regeringen bedömningen att lånedatorsystemet har medfört att har fått mer kompetent arbetskraft och större datorvanor bland befolkningen, jämfört med många andra länder. Systemet har gett bra reklam för som ledande och framåtblickande IT-nation, vilket kan locka till sig nya investeringar och företagsetableringar. Det kan bidra till högre tillväxt. Vad gäller det nämnda förhållandet att arbetskraften i blivit mer kompetent kommer detta mer direkt arbetsgivarna till del genom att datorisering och uppgradering av arbetsplatsen underlättas. På så sätt kan arbetsgivarna dra ned på sin datautbildning. Mot bakgrund av det anförda gör regeringen bedömningen att reglerna om skattefrihet för lånedator inte bör ändras. , föreslår att skattefriheten för lånedatorer avskaffas. Yrkanden framställs i motionerna Fi258 yrkande 42 av m.fl. (m) och Fi321 yrkande 31 av Per m.fl. (kd).