yttr · GT05MJU4y · 2006-01-01 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2005/06:MJU4y har beslutat att bereda bl.a. miljö- och jordbruksutskottet tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (prop. 2005/06:100) om tilläggsbudget till statsbudgeten för (punkterna 67, 910 och 1239) samt de motioner som kan komma att väckas, allt i de delar som berör utskottets beredningsområde. Miljö- och jordbruksutskottet behandlar i yttrandet de förslag i propositionen som avser tilläggsbudget för utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård och 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. I anslutning till yttrandet behandlas sex motionsyrkanden. I propositionen föreslås under utgiftsområde 20 att regeringen bemyndigas att för ramanslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . har funnit att i anslutning till anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald beslutat om framtida medfinansiering i samband med EU-projekt, tecknat samverkansavtal vid genomförande av större naturvårdsprojekt samt lämnat förhandsbesked om statsbidrag för områdesskydd och förvaltning av ur naturvårdssynpunkt värdefulla naturområden. Något bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser av detta slag finns inte. Regeringen anser att ett bemyndigande behövs för att möjliggöra åtaganden och medfinansiering i samband med EU-pro- jekt samt för att vissa andra långsiktiga åtaganden skall kunna hanteras effektivt. Regeringen föreslår vidare att anslaget 34:6 Kemikalieinspektionen ökas med . Enligt regeringen har staten till en del finansierat Internationella kemikaliesekretariatets sekretariat sedan organisationen inrättades. Organisationen är ideell och bildades för att bidra till att nå miljökvalitetsmålen för en giftfri miljö. Regeringen anser att ett fortsatt och förstärkt stöd till sekretariatets arbete är angeläget. När det gäller anslaget 34:13 Stöd till klimatinvesteringar föreslås en ökning med . Medel som får användas för information, administration och utvärdering ökas till högst . Lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel träder i kraft . Utbyggnaden av pumpar med förnybara bränslen skall ske successivt till . Regeringen anser att bidrag skall kunna lämnas för investeringar i utbyggda tankställen för förnybara drivmedel. Regeringen anser vidare att den långsiktighet som klimatpolitiska beslut och åtgärder präglas av ökar betydelsen av informativa styrmedel. Medel som får användas för information, administration och utvärdering inom anslaget bör därför ökas med till högst . Högst härav avses användas för klimatinformation. I propositionen föreslås under utgiftsområde 23 att anslaget 41:1 även får användas för bidrag till vissa miljöorganisationer. Regeringen anser att högst av anslaget 41:1 bör få användas för detta ändamål. Vidare föreslås att regeringen för ramanslaget 41:2 Insatser för skogsbruket får ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare ingångna åtaganden medför utgifter på högst I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Något bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser har inte lämnats. Enligt regeringen behöver ekonomiska förpliktelser kunna ingås i hanteringen av vissa bidrag och ersättningar till skogsägare som medför utgifter . Enligt regeringen har 135 gårdar i med grisproduktion tagit emot salmonellasmittat foder från en foderfabrik i . Salmonella är en zoonos, dvs. den kan smitta från djur till människa och tvärtom. Den omfattas av zoonoslagen (1999:658). Staten behöver inledningsvis betala kostnaden för utslaktning, sanering, provtagning m.m. Regeringen föreslår mot bakgrund härav att anslaget 42:4 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar ökas med . Kostnaderna med anledning av detta salmonellautbrott kan komma att återkrävas från den som orsakat smittspridningen. Rovdjursstammarna i och har ökat, helt i enlighet med beslut om den sammanhållna rovdjurspolitiken. Detta har dock skapat en viss oro bland tamdjursägare. Regeringen avser därför att fr.o.m. låta påbörja en försöksverksamhet i dessa län med rovdjursakutgrupper knutna till med syfte att förbättra formerna för samverkan och därigenom öka det lokala och regionala inflytandet. För att möjliggöra detta anser regeringen att anslaget 42:5 Ersättning för viltskador m.m. bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur minskas med . Anslaget 43:1 belastas med Statens jordbruksverks förvaltningskostnader, länsstyrelsernas kostnader för à jourföring av blockdatabasen, särkostnader för exportbidragskontroller m.m. Regeringen anser att högst av anslaget även bör få användas för bidrag till vissa miljöorganisationer. Europeiska gemenskapernas kommission har beviljat medel från Europeiska unionens solidaritetsfond för ersättning för vissa offentliga kostnader med anledning av stormen . Ersättningen uppgår till . Utbetalningarna till skogsägare m.fl. kommer att belasta anslaget 43:3 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. Regeringen föreslår att anslaget ökas med . Regeringen föreslår att anslaget 43:5 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. även får användas för eventuella räntekostnader, revisions- och kontrollkostnader, finansiella korrigeringar och straffavgifter m.m. sammanhängande med medel från Europeiska unionens solidaritetsfond. Handläggningen och utbetalningen av medel från solidaritetsfonden är en ny och tillfällig uppgift för . De kostnader för bl.a. revision och kontroll som kommer att bli en följd av den nya uppgiften bör, på samma sätt som för övriga tillämpliga stödordningar, få inrymmas under anslaget. I propositionen föreslås vidare att regeringen bemyndigas att för ramanslaget 43:7 Strukturstöd för fisket m.m. besluta om ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst samt för ramanslaget 43:8 Från EG- budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. besluta om ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst . Något bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser har inte lämnats. Genom EG:s förordning (EG) nr 882/2004 av om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa införs ett harmoniserat ramverk av allmänna bestämmelser om utformningen av och genomförandet av den offentliga kontrollen av foder och livsmedel inom EU. Förutom livsmedel och foder gäller förordningen i viss utsträckning även kontroll av djurhälsa och djurskydd. Därutöver tillämpas från samma datum ytterligare ett antal EG-förordningar som reglerar bl.a. vilka djurskydds- och djurhälsokrav som skall uppfyllas i livsmedels- och foderproduktionen och vilka hygienkrav som foder- och livsmedelsföretag skall uppfylla. I syfte att anpassa svensk lagstiftning till de nya EG-förordningarna har regeringen lämnat en proposition (prop. 2005/06:128) till i vilken det föreslås ett antal nya lagar och lagändringar. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . EG-förordningarna och de nya lagarna och lagändringarna kan leda till att ges ytterligare eller utökade uppgifter inom djurskyddet. Dessa uppgifter skall i likhet med de uppgifter som utförs finansieras genom avgifter. Regeringen beslutar om och disponerar avgiftsintäkterna från de verksamheter på området som bedrivs . Regeringen bör bemyndigas att besluta om och disponera avgifter som ger full kostnadstäckning för de områden som omfattats av den lagstiftning som gällt samt de områden som kan tillkomma i och med den nya lagstiftningen. Den nya lagstiftningen kan vidare komma att leda till att ytterligare anläggningar, framför allt i primärproducentledet, blir föremål för kontroll eller att befintliga anläggningar blir föremål för en utökad kontroll. Dessa kontroller skall i likhet med de kontroller som utförs finansieras genom avgifter. Regeringen disponerar avgiftsintäkterna från de kontrollverksamheter som bedrivs . Ett nytt register bör införas för företag som hanterar foder. Kostnaden för hanteringen av registret bör helt täckas av avgiftsintäkter. Regeringen föreslås få besluta om och disponera dessa avgifter. Även ytterligare livsmedelsanläggningar, framför allt i primärproducentledet, kommer att bli föremål för offentlig kontroll. Regelverket kräver dessutom en utökad veterinärkontroll på slakterierna. Dessa kontroller skall i likhet med de kontroller som utförs finansieras genom avgif- Regeringen disponerar avgiftsintäkterna från de kontrollverksamheter som bedrivs . Regeringen bör bemyndigas att besluta om och disponera kostnadstäckande avgiftsintäkter för de områden som omfattats av den lagstiftning som gällt samt de områden som tillkommer i och med den nya lagstiftningen. innefattar endast djurslaget höns, men behöver även innefatta övriga fjäderfän. Registret skall användas för att bekämpa smittsamma fjäderfäsjukdomar som fågelinfluensa och . En ökad beredskap för utbrott av smittsamma fjäderfäsjukdomar kräver en bättre kontroll även av de andra djurslagen. skall därför ändra beteckning till fjäderfäregistret. Kostnaden för hanteringen av fjäderfäregistret bör helt täckas av avgiftsintäkter. Regeringen föreslås få besluta om och disponera avgiftsintäkter från ett fjäderfäregister. Enligt motion Fi13 (m) innebär regeringens förslag att berörda myndigheter får avstå av sitt myndighetsanslag. Enligt motionärernas mening är det inte myndigheter eller andra offentliga institutioner som skall finansiera ideella organisationers verksamhet. Finansieringen av organisationers verksamhet bör vara en angelägenhet för dess medlemmar. bör därför avslå förslaget om att och får ge bidrag till vissa miljöorganisationer (yrkande 3 delvis). Vidare föreslår regeringen att den själv skall få besluta om och disponera avgiftsintäkter från djurhälsa, djurskydd, fjäderfäregister, foderföretagsregister och avgifter rörande livsmedelssäkerhet och redlighet. Enligt motionärernas mening är det som skall bestämma avgifternas storlek. Detta är en viktig demokratisk princip som bidrar till en viss kostnadskontroll. Därtill skall också besluta hur avgifterna skall användas. Erfarenheterna talar för att en regering lockas använda avgiftsmedel till annat än avsett ändamål. Detta medför att avgifterna kommer att övergå till att vara skatter. bör således avslå förslagen om att regeringen får bestämma storleken på och disponera vissa avgiftsmedel (yrkande 4). När det gäller rovdjurspolitiken har enligt motionärerna flera förslag presenterats som bl.a. för ned beslut om skyddsjakt till den regionala nivån och som innebär förändringar när det gäller skyddsjakt enligt 28 § jaktförordningen. I stället för att bejaka förslagen vill regeringen bl.a. se till att det går smidigare att söka ersättningar vid rovdjursskador. Regeringens förslag innebär att medel som skulle ha använts för utveckling av landsbygden går till vad som i bästa fall kan kallas för naturvård, i sämsta fall ökad byråkrati. I första hand bör dessa förslag genomföras och s.k. rovdjursakutgrupper inte inrättas. Därmed bör besluta att till anslagen 42:5 och 44:1 anslå oförändrade 2 respektive (yrkandena 5, 8 och 9). I motionen framhålls vidare att bidragen till klimatinvesteringar i huvudsak subventionerar investeringar som ändå skulle ha kommit till stånd. Detta anslag borde därför hellre mins- kas än ökas. När det gäller utbyggnaden av tankställen för alternativa drivmedel menar motionärerna att takten bör vara styrd av efterfrågan. Det är enligt motionärernas mening onödigt med en tvingande lagstiftning vilken får till följd att ett alternativ, etanol, gynnas på övriga alternativs bekostnad. Vådan av att inte följa marknadens efterfrågan visas tydligt genom detta förslag om statliga bidrag till utbyggnaden. bör besluta att till anslaget 34:13 anslå oförändrade (yrkande 7). När det gäller regeringens förslag inom utgiftsområde 20 vill utskottet anföra följande. I statsbudgeten finns för åtgärder för biologisk mångfald uppfört ett ramanslag på 1 . Något bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser har inte lämnats. Som redovisas i propositionen har funnit att i anslutning till anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald beslutat om framtida medfinansiering i samband med EU-projekt, tecknat samverkansavtal vid genomförande av större naturvårdsprojekt samt lämnat förhandsbesked om statsbidrag för områdesskydd och förvaltning av ur naturvårdssynpunkt värdefulla naturområden. Att åtaganden har gjorts utan att befogenhet funnits till detta är otillfredsställande. I den uppkomna situationen bör dessa ekonomiska åtaganden hanteras på ett korrekt sätt. Utskottet anser därmed att regeringen i efterhand bör bemyndigas att för ramanslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . Som vidare redovisas i propositionen har staten, sedan Internationella kemikaliesekretariatet inrättades, till en del finansierat dess sekretariat. Utskottet anser i likhet med regeringen att ett fortsatt och förstärkt stöd till sekretariatets arbete är angeläget. Statens bidrag till sekretariatet bör därför ökas med och anslaget 34:6 Kemikalieinspektionen ökas med motsvarande belopp. Lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel har trätt i kraft . Utbyggnaden av pumpar med förnybara bränslen skall ske successivt till . Utskottet anser i likhet med regeringen att bidrag skall kunna lämnas för investeringar i utbyggda tankställen för förnybara drivmedel. Som regeringen anför ökar vidare betydelsen av informativa styrmedel med hänsyn till den långsiktighet som klimatpolitiska beslut och åtgärder präglas av. Anslaget 34:13 Stöd till klimatinvesteringar behöver därför ökas, och de medel som får användas för information, administration och utvärdering inom anslaget bör också ökas. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens samtliga förslag under utgiftsområde 20. Därmed avstyrks motion Fi13 (m) yrkande 7. När det gäller regeringens förslag inom utgiftsområde 23 vill utskottet anföra följande. I statsbudgeten, under ramanslaget 41:1 , finns uppfört ett belopp på . Anslaget disponeras av för att täcka främst kostnader för tillsyn, rådgivning, utbildning, information, inventering, uppföljning och utvärdering samt övriga myndighetsuppgifter i annan verksamhet än uppdragsverksamhet. Under ramanslaget 43:1 finns uppfört ett belopp på . Anslaget belastas med Statens jordbruksverks förvaltningskostnader m.m. I likhet med regeringen anser utskottet att högst av respektive anslag även bör få användas för bidrag till vissa miljöorganisationer. Därmed avstyrks motion Fi13 (m) yrkande 3 i berörd del. Det finns skäl att förbättra formerna för samverkan och därigenom öka det lokala och regionala inflytandet när det gäller rovdjurspolitiken. Utskottet anser därmed i likhet med regeringen att försöksverksamhet med rovdjursakutgrupper knutna till bör påbörjas. Därmed bör anslaget 42:5 Ersättning för viltskador m.m. ökas med . Finansiering får, som regeringen föreslår, ske genom att anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur minskas med motsvarande belopp. Därmed avstyrks motion Fi13 (m) yrkandena 5, 8 och 9. Som redovisas i propositionen har ny foder- och livsmedelslagstiftning inklusive bestämmelser om djurhälsa införts inom EU . Därutöver tillämpas från samma datum ytterligare ett antal EG-förord- ningar som reglerar bl.a. vilka djurskydds- och djurhälsokrav som skall uppfyllas i livsmedels- och foderproduktionen och vilka hygienkrav som foder- och livsmedelsföretag skall uppfylla. I syfte att anpassa svensk lagstiftning till de nya EG-förordningarna har regeringen lämnat en proposition (prop. 2005/06:128) till i vilken det föreslås ett antal nya lagar och lagändringar. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Förslagen bereds i miljö- och jordbruksutskottet. Med anledning av viss kompletterande information, som inhämtats från , kommer utskottet i samband med sin beredning av propositionen att föreslå att de nya avgiftsbestämmelserna i livsmedelslagen samt lagen om foder och animaliska biprodukter skall träda i kraft först . Avgiftsbestämmelserna avseende djurskyddslagen föreslås träda i kraft först . Enligt vad utskottet erfarit påverkar dessa förslag inte regeringens behov av nu aktuella bemyndiganden. Regeringen bör därmed i den utsträckning som föreslås i propositionen få besluta om och disponera avgiftsintäkter avseende djurhälsa och djurskydd, register för företag som hanterar foder samt livsmedelssäkerhet och redlighet i livsmedelshanteringen. Vidare bör regeringen få besluta om och disponera avgiftsintäkter från ett fjäderfäregister. Utskottet avstyrker därmed motion Fi13 (m) yrkande 4. Ekonomiska förpliktelser bör kunna ingås i hanteringen av vissa bidrag och ersättningar till skogsägare som medför utgifter . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 41:2 Insatser för skogsbruket ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare ingångna åtaganden medför utgifter om högst . Vidare bör anslaget 42:4 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar ökas med . Som framgår av propositionen har ett antal gårdar i med grisproduktion tagit emot salmonellasmittat foder från en foderfabrik i . Salmonella omfattas av zoonoslagen (1999:658), vilket medfört att staten inledningsvis behöver betala kostnaden för utslaktning, sanering, provtagning m.m. Europeiska gemenskapernas kommission har beviljat medel från Europeiska unionens solidaritetsfond för ersättning för vissa offentliga kostnader med anledning av stormen . Utbetalningar till skogsägarna m.fl. kommer att belasta anslaget 43:3 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. Anslaget bör således, som regeringen föreslår, ökas med . Handläggningen och utbetalningen av medel från solidaritetsfonden är en ny och tillfällig uppgift för . De kostnader för bl.a. revision och kontroll som kommer att bli en följd av den nya uppgiften bör, på samma sätt som för övriga tillämpliga stödordningar, få inrymmas under anslaget 43:5 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. har beslutat om utgifter utan att ha något bemyndigande. Utskottet anser i likhet med regeringen att ett sådant förfarande är otillfredsställande och att detta ekonomiska åtagande i den uppkomna situationen bör hanteras på ett korrekt sätt. Regeringen bör därför i efterhand bemyndigas att för dels ramanslaget 43:7 Strukturstöd för fisket m.m. besluta om ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst , dels för ramanslaget 43:8 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. besluta om ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst . Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens samtliga förslag under utgiftsområde 23. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: ()1, (), (), (), (), (), (), ()2, son (s), (), ()3, () och (). 13 Ledamoten avstår från ställningstagande. Tilläggsbudget för (m) (), () och () anför: Då beslutat innevarande års budget har vi vare sig möjlighet eller anledning att arbeta om denna eller åter redovisa våra budgetförslag trots att nuvarande problem med skenande utgifter inte förelegat om dessa blivit beslut. På vissa områden i tilläggsbudgeten har vi en annan syn på vad som skall göras och ger därför i motion Fi13 förslag på andra åtgärder inom miljö- och jordbruksutskottets område. Regeringens förslag innebär bl.a. att berörda myndigheter får avstå av sitt myndighetsanslag. Enligt vår mening är det inte myndigheter eller andra offentliga institutioner som skall finansiera ideella organisationers verksamhet. Finansieringen av organisationers verksamhet bör vara en angelägenhet för dess medlemmar. Vidare föreslår regeringen att den själv skall få besluta om och disponera avgiftsintäkter från djurhälsa, djurskydd, fjäderfäregister, foderföretagsregister och avgifter rörande livsmedelssäkerhet och redlighet. Enligt vår mening är det som skall bestämma avgifternas storlek. Detta är en viktig demokratisk princip som bidrar till en viss kostnadskontroll. Därtill bör också besluta hur avgifterna skall användas. Erfarenheterna talar för att en regering lockas använda avgiftsmedel till annat än avsett ändamål. Detta medför att avgifterna kommer att övergå till att vara skatter. När det gäller rovdjurspolitiken har flera förslag presenterats som bl.a. för ned beslut om skyddsjakt till den regionala nivån och som innebär förändringar när det gäller skyddsjakt enligt 28 § jaktförordningen. I stället för att bejaka förslagen vill regeringen bl.a. se till att det går smidigare att söka ersättningar vid rovdjursskador. Regeringens förslag innebär att medel som skulle ha använts för utveckling av landsbygden går till vad som i bästa fall kan kallas för naturvård, i sämsta fall ökad byråkrati. Bland annat nu nämnda förslag bör genomföras i stället för att man inrättar s.k. rovdjursakutgrupper. Vidare anser vi att bidragen till klimatinvesteringar i huvudsak subventionerar investeringar som ändå skulle ha kommit till stånd. Detta anslag borde därför hellre minskas än ökas. När det gäller utbyggnaden av tankställen för alternativa drivmedel menar vi att takten bör vara styrd av efterfrågan. Det är onödigt med en tvingande lagstiftning vilken får till följd att ett alternativ, etanol, gynnas på övriga alternativs bekostnad. Vådan av att inte följa marknadens efterfrågan visas tydligt genom detta förslag om statliga bidrag till utbyggnaden.