yttr · GT05SfU1y · 2006-01-01 00:00:00 — yttrande 2005/06:SfU1y Ramar för utgiftsområdena 8, 10, 11, 12, m.m. har beslutat att bereda övriga utskott tillfälle att avge yttrande över proposition 2005/06:1 Budgetpropositionen (volym 1) om den ekonomiska politiken och förslag till statsbudget för , utgifternas fördelning på utgiftsområden och beräkning av statsinkomsterna, förslag till utgiftstak för staten och låneramar samt de motioner som väckts med anledning av propositionen i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. De delar av propositionen som utskottet yttrar sig över är regeringens förslag till dels fördelning av statsbudgetens utgifter på utgiftsområdena 8, 10, 11 och 12, dels beräkning av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten och av statsbudgetens inkomster i de delar som avser utskottets beredningsområde jämte lagförslagen 3.1, 3.2, 3.12 och 3.17. Utskottet yttrar sig vidare i motsvarande delar över följande motioner: Fi240 yrkandena 5, 6 och 9 av m.fl. (m) Fi241 yrkandena 5, 9, 10, 12 och 13 av m.fl. (fp) Fi242 yrkandena 5 och 7 av m.fl. (kd) Fi243 yrkandena 3 och 7 av m.fl. (c) Fi258 yrkandena 2, 25 och 3337 av m.fl. (m) Fi296 yrkandena 3, 10 och 11 av m.fl. (c) Fi317 yrkande 10 av m.fl. (fp) Fi319 yrkandena 3 och 13 av Per m.fl. (kd) Fi320 yrkande 8 av m.fl. (s, v, mp) Fi321 yrkandena 9, 10, 33 och 34 av Per m.fl. (kd) Sf431 yrkandena 3 och 5 av m.fl. (s, v, mp) Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Utgiftsområdet består av politikområdena Integrationspolitik, Storstadspolitik, Migrationspolitik och Minoritetspolitik. I budgetpropositionen föreslås en utgiftsram på 6 . Ramen för utgiftsområdet ökar med jämfört med beräkningen ekonomiska vårproposition. Förändringarna beror främst på ökade ersättningar till kommuner och landsting. Vidare införs en ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden. Den preliminära utgiftsramen uppgår till , och utgifterna beräknas uppgå till . Beträffande integrationspolitiken anges i budgetpropositionen att regeringen avser att låta disponera sammanlagt ca för stöd till verksamhet som bedrivs huvudsakligen av organisationslivet. Av dessa medel avser ca bidrag samt stöd enligt förordningen om statsbidrag till organisationer som främjar integration. Stödet till lokal verksamhet bör förstärkas varvid verket kan fördela till lokal verksamhet mot diskriminering. Vidare får verket disponera högst till och högst för stöd till verksamhet för personer som lämnar rasistiska grupper. Enligt tidigare anvisade medel disponerar regeringen mellan sammanlagt för en långsiktig satsning för att stimulera inrättandet av skyddat boende, vissa utbildningsinsatser m.m. för ungdomar, framför allt flickor och unga kvinnor som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld, samt förebyggande insatser. Insatser kan även riktas till pojkar och män. kommer en ökad satsning att göras på förebyggande verksamhet, bl.a. tillförs medel avseende jourverksamhet för flickor och unga kvinnor. För att utveckla en effektivare och snabbare etablering för nyanlända invandrare genom regional och lokal samverkan föreslås att tillförs 2006 och 2007. bör inom anslaget för kommunersättningar få använda högst för ersättning till kommunerna för extraordinära kostnader samt för att ekonomiskt kompensera kommuner som tar emot flyktingar som ursprungligen togs emot i storstäderna. DO tillförs medel för att få bättre möjligheter att snabbt kunna utreda anmälningar och driva mål i domstol. Också DO:s tillsyn av hur arbetsgivare uppfyller lagens krav på aktiva åtgärder och arbetet med romer kräver fortsatt omfattande insatser. När det gäller migrationspolitiken bedömer regeringen att antalet nya asylsökande kommer att uppgå till 16 000. Genomsnittligt antal registrerade asylsökande i mottagandesystemet bedöms 2006 minska med drygt 4 000. I syfte att förstärka och förbättra den ekonomiska styrningen av verksamheten föreslås att utgifter för personal och lokaler, exklusive bostäder, finansieras från anslaget 12:1 . har kostnaderna för personal och lokaler inom mottagandet finansierats via anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande. Anslaget 12:2 byter namn till Ersättningar och bostadskostnader. tillförs för de ändrade arbetsuppgifter som verket kommer att få när den nya instans- och processordningen införs . För att öka kvaliteten i mottagandet av asylsökande tillförs . Regeringen föreslår att ersättningar skall kunna lämnas till kommuner för stödinsatser av förebyggande karaktär till asylsökande familjer med barn samt asylsökande ensamkommande barn. För detta tillförs . För ensamkommande barns boende i en kommun föreslås att ytterligare tillförs. tillförs för ersättning till landstingen för de asylsökandes hälso- och sjukvård. Anslagsmedlen avseende vidarebosättning av flyktingar m.fl. (kvotflyktingar) kan användas med viss flexibilitet och föreslås motsvara utgifterna för överföring och mottagande av 1 840 personer. Med anledning av att den nya instans- och processordningen i utlännings- och medborgarskapsärenden införs föreslår regeringen att anvisas under ett nytt anslag 12:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden samt att anvisas under ett nytt anslag 12:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden . En särskild utredare har i uppdrag att tillsammans med förbereda och genomföra avvecklingen av nämnden. För nämndens avvecklingskostnader tillförs . Överprövning av utlänningsärenden kommer att redovisas separat i syfte att underlätta uppföljningen av den nya instans- och processordningen. I motion Sf431 av m.fl. (s, v, mp) yrkande 3 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med 2006. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om finansieringen av utgifterna avseende förslagen i motionen. I motionen anförs att i samband med utarbetandet av budgetpropositionen har regeringen, och slutit en överenskommelse om flyktingpolitiken som medför budgetära konsekvenser. Motionärerna föreslår en tillfällig ordning mellan 1989 och 2005 års utlänningslagar vad avser möjligheterna att få till stånd en ny prövning av frågan om uppehållstillstånd för vissa grupper som kommit att vistas i och vars avvisnings- eller utvisningsbeslut av olika anledningar inte har verkställts. De grupper som genom förslaget ges nya och ökade möjligheter att få uppehållstillstånd är dels vissa barnfamiljer, dels personer vars avlägsnandebeslut på grund av förhållandena i mottagarländerna inte bedömts kunna verkställas med tvång. Lagförslaget innebär att prövning av s.k. nya ansökningar om uppehållstillstånd upphör. I stället skall på verkställighetsstadiet pröva frågan om uppehållstillstånd, självmant eller efter ansökan av utlänningen. Ett nytt begrepp införs, humanitärt angeläget. Begreppet får en mer vidsträckt betydelse än dagens rekvisit att en verkställighet av ett avvisningsbeslut skulle strida mot humanitetens krav. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslaget medför kraftigt ökade utgifter för staten, varför ramen för utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar i budgetpropositionen behöver justeras. I motionen anges att överenskommelsen innebär att kommer att handlägga ytterligare ett stort antal ärenden. Då det kan komma att behövas offentligt biträde i ytterligare ett stort antal ärenden och fler människor än tidigare beräknat kommer att befinna sig i mottagandesystem bör anslagen 12:1 , 12:2 Ersättningar och bostadskostnader och 12:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden tillföras tillhopa utöver vad som föreslås i budgetpropositionen. Anslaget 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande bör tillföras ytterligare . Motionärerna anför att utgifternas storlek är svåra att bedöma och beroende av en rad olika omständigheter, exempelvis hur många ärenden som kommer att prövas. Utifrån de bedömningar som är möjliga att göra säkerställs genom yrkanden i motionen ett utrymme för reformens genomförande, med beaktande av utgiftstaken . Motionärerna förutsätter emellertid att regeringen vidtar de åtgärder som den har befogenhet till eller vid behov återkommer till med förslag till finansiering av de ökade utgifterna genom motsvarande minskningar av utgifterna. I motion Fi240 yrkandena 6 och 9 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med 2006 och med 942 respektive 2007 och 2008. Motionärerna anser att bör avvecklas, varvid tar över ansvaret för att distribuera kommunersättningar vid flyktingmottagande. Anslaget till integrationsåtgärder bör minskas. Fortsatt stöd bör dock enligt motionärerna ges åt , åt verksamhet för personer som vill lämna rasistiska grupper samt till åtgärder för unga kvinnor som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld. Motionärerna föreslår också att anslag 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering förs över till utgiftsområde 14 Arbetsliv. Vidare föreslås att en s.k. lärlingsintegration genomförs. Arbetsgivare som anställer en nyanländ flyk- ting eller anhöriginvandrare som deltar i undervisning i svenska för invandrare (sfi) på minst halvfart skall få en lönesubvention på av lönen så länge som undervisningen pågår, dock högst . I motion Fi241 yrkandena 9 och 10 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med och en minskning med 92 respektive . bör enligt motionärerna läggas ned 2006, varför anslaget kan halveras. Vidare bör vissa grupper beviljas en ny asylprövning inför den nya instans- och processordningen i utlänningsärenden. Härför avsätts under anslaget 12:5 100 miljoner kronor 2006. I motion Fi242 yrkandena 5 och 7 föreslås i förhållande till regeringens förslag en minskning av utgiftsramen med och med 296 respektive 2007 och 2008. Motionärerna avsätter för att möjliggöra ett s.k. nollställningsbeslut inför den nya instans- och processordningen i utlänningsärenden. Motionärerna föreslår en nedläggning av från . Vissa av verkets uppgifter bör övertas av och DO. Vidare bör DO tillföras medel för att stärka arbetet mot rasism, diskriminering och främlingsfientlighet. Däremot bör satsningen på antidiskrimineringsbyråer avvisas. Motionärerna avvisar också de ospecificerade medel som avsatts för integrationsåtgärder. Anslaget till bör ökas för att förkorta handläggningstiden i asylärenden. Genom att tillföra medel för kortare handläggningstid frigörs resurser som annars går till sjukvård och boende inom anslag 12:2. Det anslaget kan därmed minskas. bör inte pröva uppehållstillstånd för adopterade barn eller för nyfödda till föräldrar med uppehållstillstånd, vilket också frigör resurser. Slutligen bör systemet med förhandlingar och avtal med kommunerna avskaffas. Stödet till en nyanländ person bör i stället bestå av en utvecklingspeng som följer individen och utbetalas av socialförsäkringsadministrationen. Medel för detta tillförs utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. I motion Fi243 yrkande 3 föreslås i förhållande till regeringens förslag en oförändrad utgiftsram samt en minskning av utgiftsramen med 48 respektive . Motionärerna vill ha en successiv nedläggning av . Vidare avsätts medel för ett s.k. nollställningsbeslut. Härför används av de medel som avsatts för utresor för avvisade och utvisade. Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgiftsram , dels förslag till preliminär fördelning av utgifterna respektive 2008. Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . s, v, mp Utskottet kan konstatera att är ett av de länder i som har störst andel invånare med utländsk bakgrund. Människor från nästan 200 olika länder med värdefull kunskap i främmande språk och om andra kulturer innebär en stor tillgång för landet. Avgörande för integrationen är dock tillgången till arbete. har sysselsättningen för utrikes födda som har varit i i mindre än ökat från . Men problemen för invandrade att komma in på arbetsmarknaden är fortfarande stora, och mycket återstår att göra. Utskottet kan konstatera att regeringen avser att presentera en proposition med förslag som förbättrar svenskundervisningen och gör det lättare för nyanlända att få arbete. Av budgetpropositionen framgår att särskilda medel även fortsättningsvis skall avsättas till arbetsplatsintroduktion för att stärka ställningen på arbetsmarknaden för dem som har utländsk bakgrund. Plusjobben i regeringens sysselsättningspaket och den utökning av anställningsstöden som aviserades i vårpropositionen kommer enligt utskottets mening att skapa nya möjligheter. Positiva förslag är vidare utökade möjligheter att få undervisning i svenska parallellt med arbete eller praktik och att medel avsätts för validering av utländsk utbildning och yrkeserfarenhet. Integrationspolitiken och uppgiften att minska utanförskapet måste ges en hög prioritet, och särskilt kvinnornas situation måste uppmärksammas. Utskottet välkomnar därför den fortsatta satsningen på förebyggande arbete när det gäller ungdomar, framför allt flickor och unga kvinnor, som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld. Fortsatt kraftfulla insatser krävs för att bekämpa etnisk diskriminering och motverka främlingsfientlighet och rasism. Skillnaderna i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda personer kan bl.a. förklaras av den diskriminering som finns i det svenska samhället, varför utskottet ser med tillfredsställelse på de föreslagna förstärkningarna av DO och de s.k. antidiskrimineringsbyråerna. Utskottet noterar att regeringen avser att återkomma ekonomiska vårproposition med en samlad strategi för hur integrationspolitiken ytterligare skall kunna stärkas. Regeringen har beslutat att tillsätta en parlamentarisk kommitté (dir. 2005:94) med uppdrag att göra en översyn av integrationspolitikens mål, inriktning, organisation och effektivitet. Kommittén skall redovisa sitt upp- I uppdraget ingår att analysera roll och uppgift i förhållande till andra myndigheters ansvar för integrationspolitiken. När det gäller migrationspolitiken noterar utskottet att antalet asylsökande fortsatt minskar. sökte 23 161 personer asyl i . Det är en minskning jämfört med föregående år. Vid utgången av hade tagit emot 7 988 nya asylansökningar, vilket är en minskning jämfört med . var den genomsnittliga handläggningstiden för såväl som drygt . Antalet asylsökande i mottagandesystemet minskade med för att uppgå till 38 969 personer. Ungefär hälften av dessa valde att ordna sitt boende på egen hand. Utskottet kan konstatera att arbetet med att förbättra mottagandet av asylsökande fortgår. I budgetpropositionen föreslås att kommunerna får 2006 för att genomföra sociala insatser för asylsökande barnfamiljer. anslag ökar med 2006 för att öka kvaliteten i mottagandet av asylsökande. Vidare framgår av budgetpropositionen att regeringen avser att föreslå en ny lag om asylsökandes sjukvård som skall ersätta den nuvarande överenskommelsen mellan staten och Kommuner och Landsting. I samband med ett införande av en sådan lag kommer ersättningen till landstingen att justeras. Sjukvården för asylsökande stärks därmed med . I budgetpropositionen föreslås att ramen för utgiftsområdet skall öka med i förhållande till innevarande års utgiftsram. Ökningen beror till största delen på införandet av en ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden. När det gäller den gemensamma s, v och mp-motionen delar utskottet motionärernas uppfattning att utlänningslagen bör ändras så att det fram till dess den nya utlänningslagen träder i kraft skall finnas en möjlighet att få till stånd en ny prövning av frågan om uppehållstillstånd för vissa grupper som kommit att vistas i och vars avvisnings- eller utvisningsbeslut av olika anledningar inte har verkställts. De grupper som genom förslaget ges nya och ökade möjligheter att få uppehållstillstånd är dels vissa barnfamiljer, dels personer vars avlägsnandebeslut på grund av förhållandena i mottagarländerna inte bedömts kunna verkställas med tvång. Lagändringarna, som föreslås träda i kraft , medför att kommer att handlägga och offentligt biträde behövas i ytterligare ett stort antal ärenden. Fler personer än tidigare beräknat kommer att befinna sig i mottagandesystem. Utskottet, som kan konstatera att förslaget får budgetära konsekvenser med kraftigt ökade utgifter för staten, anser liksom motionärerna att utgifternas storlek är svåra att bedöma och beroende av en rad olika omständigheter. Utskottet anser att ramen för utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar i budgetpropositionen bör ökas med 1 utöver vad som föreslagits i budgetpropositionen. Utskottet delar motionärernas uppfattning att regeringen bör vidta de åtgärder som den har befogenhet till eller vid behov återkomma till med förslag till finansiering av de till följd av ändringarna i utlänningslagen ökade utgifterna genom motsvarande minskningar av utgifterna. Med hänvisning till vad utskottet anfört ovan godtar utskottet regeringens förslag till preliminär fördelning för budgetåren 2007 och 2008 och tillstyrker därmed propositionen i denna del. Utskottet tillstyrker motion Sf431 yrkandena 3 och 5 samt avstyrker motionerna Fi240 yrkandena 6 och 9, Fi241 yrkandena 9 och 10, Fi242 yrkandena 5 och 7 samt Fi243 yrkande 3. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ersättning vid arbetsoförmåga som omfattar sjukpenning, rehabiliteringspenning, närståendepenning, aktivitets- och sjukersättning, handikappersättning samt ersättning vid arbets- och kroppsskador. omfattas även utgifterna för bostadstillägg till de personer som uppbär aktivitets- eller sjukersättning. Även socialförsäkringens administration ingår i detta område. Den utgjordes t.o.m. utgången av 2004 av () och de allmänna försäkringskassorna. /05 genomfördes en omorganisation och de allmänna försäkringskassorna och RFV avvecklades och ersattes av en ny nationellt sammanhållen myndighet, . Det nationella mål för att minska ohälsan i arbetslivet som gäller lyder: Frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall i förhållande till 2002 halveras . Parallellt skall antalet nya aktivitets- och sjukersättningar minska. Hänsyn skall tas till den demografiska utvecklingen. I propositionen föreslås en utgiftsram på för . Utgiftsramen inklusive såväl tilläggsbudget beslutad som förslag till tilläggsbudget i den nu föreliggande propositionen har beräknats till . Den preliminära utgiftsramen beräknas till och till . Regeringen framhåller att betydande insatser har gjorts för att komma till rätta med den höga frånvaron i arbetslivet på grund av sjukskrivning. Regeringen anför att antalet nya sjukfall nu förefaller ha stabiliserats på en historiskt låg nivå. Även om en som regeringen bedömer trolig förbättrad utveckling på arbetsmarknaden kan komma att medföra ett något förhöjt inflöde till sjukskrivning beräknas denna inte påverka sjuktalen på något avgörande sätt . Dessutom torde regeringens åtgärder i form av bl.a. medfinansieringen, förbättrad sjukskrivningsprocess samt ombildandet av till en sammanhållen statlig myndighet bidra till en fortsatt minskning. Regeringen anser således att målet om en halvering av sjukfrånvaron är möjligt att nå. Vad gäller det parallella målet om minskat antal nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar gör regeringen bedömningen att även detta mål har förutsättningar att nås, trots att nybeviljandet klart har överstigit referensnivån. Anledningen är att ett stort antal långtidssjukskrivna redan beviljats aktivitets- och sjukersättning och att antalet långtidssjukskrivna minskar. Sammantaget innebär den minskning av såväl kortsom långtidssjuka som regeringen förutser också en minskning av nybeviljandet av sjukersättningar ned till en nivå som möjliggör att målet nås. Regeringen betonar att arbetslinjen gäller. Alla som kan arbeta och bidra till sin försörjning bör göra det efter förmåga. Ett antal åtgärder som syftar till att minska sjukfrånvaron i arbetslivet har vidtagits. Det kan konstateras att dessa insatser har bidragit till att sjukfrånvaron minskar. är dock enligt regeringens mening alltför många personer långtidssjukskrivna eller beviljade aktivitets- och sjukersättning. Därför måste även fortsättningsvis ett kraftfullt långsiktigt arbete bedrivas för att minska sjukfrånvaron i arbetslivet och för att se till att minskningen kan fortsätta. Den politiska inriktningen redovisas nedan. Med anledning av att det statsfinansiella läget förbättrats avser regeringen att återkomma till med ett lagförslag om att det nuvarande inkomststaket inom sjukpenningförsäkringen höjs från 7,5 till 10 prisbasbelopp fr.o.m. . Kostnaderna för att höja inkomsttaket beräknas till ca . Regeringen betonar betydelsen av att de avstämningsmöten som införts genomförs på avsett sätt. Rehabiliteringsutredningar kommer in till i ringa omfattning och i de flesta fall . Regeringen anser att det är mycket angeläget att vidtar åtgärder för att rehabiliteringsutredningarna blir en vedertagen del i rehabiliteringsarbetet. skall i samråd med fortsätta att vidareutveckla läkarintygen. Regeringen avser att med företrädare för kommuner och landsting diskutera vilka åtgärder som regeringen kan bidra med för att stärka kommunernas och landstingens arbete med att minska ohälsan i arbetslivet och ekonomiskt stödja detta arbete. Arbetsförmedlingens uppdrag avseende arbetslivsinriktad rehabilitering utvidgas så att det omfattar även anställda som behöver byta anställning på grund av ohälsa. ges i uppdrag att i samverkan med vidta nya och förstärkta insatser för långtidssjuka och försäkrade som uppbär tidsbegränsad aktivitets- och sjukersättning. Syftet är att samtliga sådana fall skall genomgås för att säkerställa dels att rehabilitering eller andra åtgärder vidtas för att återföra den försäkrade till arbetslivet, dels att rätt ersättning utges. Regeringen anser även att en försäkrad som uppburit aktivitets- eller sjukersättning under bör få rätt att ha sin förmån vilande under tid med studier upp till längst 24 kalendermånader utan prövning av den sökandes arbetsförmåga. Regeringen har tidigare påtalat att möjligheterna att kombinera partiell sjukskrivning med studier bör förbättras (jfr prop. 2004/05:108). För att öka hälso- och sjukvårdens deltagande i detta arbete med att minska sjukfrånvaron kommer regeringen att göra en treårig satsning och lämna bidrag till landstingen med högst . Regeringen avser även att ge berörda myndigheter i uppdrag att utforma förslag om en mer kvalitetssäkrad, enhetlig och rättssäker sjukskrivningsprocess. Utgångspunkten för uppdraget är att eventuell arbetsförmåga skall tas till vara i ökad utsträckning. Uppmärksamheten skall mer inriktas på den arbetsförmåga som den försäkrade har och inte på arbetsoförmågan. Sjukskrivningsprocessen skall utformas så att arbetslinjen främjas. Regeringen framhåller att det är av yttersta vikt att de tre grundläggande syften som motiverat omorganisationen av socialförsäkringsadministrationen, dvs. att leverera en enhetlig rättstillämpning, en effektiv organisation och en fullgod personalpolitik, nu uppnås inom ramen för förändringsarbete. Regeringen följer detta arbete noga. Statskontoret har funnit att det finns vissa hinder för bildande av samordningsförbund inom rehabiliteringsområdet. Statskontoret föreslår därför att ges i uppdrag att verka för bildande av fler samordningsförbund. Regeringen anser att det är viktigt med lokal samordning och att fler samordningsförbund bildas. bör i detta avseende ge stöd till lokala aktörer och ta till vara och sprida erfarenheter från olika delar av landet. Regeringen framhåller att det finns särskild anledning att uppmärksamma kvinnors sjukskrivning. Kvinnorna utgör av de sjukskrivna, och den ökning av antalet sjukskrivna som skett har varit större bland kvinnor än bland män. För att nå det nationella målet är det viktigt att anledningarna till kvinnors ökade sjukskrivning uppmärksammas och att tillämpningen av sjukförsäkringen görs oberoende av om den för- säkrade är man eller kvinna.