yttr · GT05AU1y · 2006-01-01 00:00:00 — yttrande 2005/06:AU1y Ramar för utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv har berett övriga berörda utskott tillfälle att avge yttrande över budgetpropositionen för (volym 1) om den ekonomiska politiken och förslag till statsbudget för , utgifternas fördelning på utgiftsområden, beräkning av statsinkomsterna, förslag till utgiftstak för staten och låneramar samt de motioner som väckts med anledning av propositionen i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. har beredningsansvaret för utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv. Utskottet kommenterar oppositionens förslag till ramar i respektive partimotion 2005/06:Fi240 (m), 2005/06:Fi241 (fp), 2005/06:Fi242 (kd) och 2005/06:Fi243 (c). förslag till fördelning på anslag finns i kommittémotion 2005/06:A414 och motsvarande förslag från i motionerna 2005/06:A376 avseende utgiftsområde 13 och 2005/06:A377 avseende utgiftsområde 14. Yttrandets struktur följer ordningen Budgetpropositionen, Motioner, kommentarer och synpunkter och Avvikande meningar. I avsnittet Den ekonomiska politiken behandlar utskottet övergripande frågor med bäring på både arbetsmarknad och arbetsliv. I avsnitten Arbetsmarknad och Arbetsliv behandlas frågor som kan avgränsas. Regeringen betonar att svensk ekonomi utvecklas väl. Förra årets exportledda tillväxt väntas nu gå över i en inhemskt driven tillväxt med stora investeringar och ökad privat konsumtion. BNP-tillväxten beräknas 2005 uppgå till och till 2006. som den svenska ekonomin utvecklas väl kommer det enligt regeringens bedömning att finnas lediga resurser där, vilket innebär att takten i den ekonomiska tillväxten väntas vara god även under de närmast följande åren. Regeringens prognoser bygger på underlag från bl.a. , Europeiska kommissionen och . Information fram till har beaktats. Nyckeltal inom det arbetsmarknadspolitiska området Förändring i % (Antaganden enligt den ekonomiska vårpropositionen 2005 anges inom parentes) Öppen arbetslöshet, andel av arbetskraften 4,8 (..)1 Arbetsmarknadspolitiska program, andel av arbetskraften (2,7) Antal sysselsatta, årlig förändring (1,1) Timlön, årlig förändring (3,5) En sund ekonomi i kommunsektorn är avgörande för välfärden. har det ekonomiska resultatet i sektorn förbättrats, även om många kommuner fortfarande uppvisar negativa resultat. Den starka underliggande ekonomiska utvecklingen kommer tillsammans med bl.a. det av regeringen föreslagna sysselsättningspaketet se närmare nedan att bidra till en ökad sysselsättning i kommuner och landsting. Regeringen bedömer att kommunsektorn som helhet kommer att fortsätta att visa goda resultat 2006. För att skapa långsiktiga planeringsförutsättningar för kommuner och landsting och höja kvaliteten i välfärden föreslår regeringen i budgetpropositionen att statsbidragen höjs med 2007 och 2008. Enmansföretag som driver verksamheten utan anställda bör bara betala ålderspensionsavgiften i arbetsgivaravgifterna på lönen till en person som de anställer. Sänkningen av löneskatterna bör avse uppemot från anställningens början. Reformen är en del av en grön skatteväxling och syftar till att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag till konkret utformning av reformen. 1 Efter att vårpropositionen 2005 avlämnades har det skett en omläggning av arbetsmarknadsstatistiken. Den bedömning som redovisades i vårpropositionen är därför inte direkt jämförbar med bedömningen i budgetpropositionen . Flertalet reformer som redovisas i budgetpropositionen, däribland av arbetsmarknadspolitiska program och utbildning, syftar till att minska arbetslösheten. Utöver dessa föreslår regeringen åtgärder inom olika utgiftsområden för att stimulera efterfrågan på varor och tjänster i ekonomin. Regeringens sysselsättningspaket kommer att innebära att de offentliga finanserna försämras tillfälligt . Men om inga åtgärder vidtas är risken stor att arbetslösheten permanentas på en hög nivå. Det skulle leda till sämre offentliga finanser . När arbetslösheten har pressats tillbaka ska det finansiella sparandet i offentlig sektor återigen öka. Målet om överskott under en konjunkturcykel ligger fast. Utvecklingen på arbetsmarknaden var negativ med minskat antal sysselsatta respektive arbetade timmar. Även kännetecknades av en svag utveckling. Orsakerna till detta var bl.a. hög produktivitetstillväxt i industrin, att den privata konsumtionen var återhållsam och att kommunsektorn konsoliderat sin ekonomi. Efter en svag inledning skedde en uppgång av antalet arbetade timmar . fortsatte antalet nyanmälda platser att stiga och antalet varsel att minska. Även om konjunkturläget kan betecknas som gynnsamt finns en eftersläpning på arbetsmarknaden, vilken leder till höga utgifter på arbetsmarknadsområdet. Även inom ohälsoområdet kvarstår alltjämt höga utgifter, även om en viss förbättring har skett. I jämförelse med EU och som helhet har en väl fungerande arbetsmarknad. Sysselsättningen är högre och arbetslösheten lägre. Trots detta är alldeles för många människor i utan arbete. Det långsiktiga målet för den ekonomiska politiken om full sysselsättning ligger fast. Målet för arbetsmarknadspolitiken att bidra till en väl fungerande arbetsmarknad ska tillsammans med övrig politik bidra till att målet för den ekonomiska politiken uppnås. Målet för arbetsmarknadspolitiken ska nås genom tre verksamhetsområden: förmedlingsverksamhet, programverksamhet respektive verksamhetstillsyn, kontroll och uppföljning. För vardera av dessa verksamhetsområden har mål fastställts. Av budgetpropositionen under utgiftsområde 13 framgår att regeringen, för att bedöma måluppfyllelsen, för varje mål har formulerat en inriktning och en återrapportering. Detta är föremål för en löpande resultatuppföljning i tre steg . Till detta kommer sedvanlig mål- och resultatdialog mellan regeringen och myndigheten. I budgetpropositionen under utgiftsområde 13 anger regeringen följande utvecklingsområden som prioriterade för den arbetsmarknadspolitiska verksamheten: Öka kontakterna mellan arbetsförmedling och arbetsgivare. Säkerställ att de prioriterade grupperna verkligen prioriteras inom samtliga arbetsmarknadspolitiska program. Förbättra och säkerställ enhetlig tillämpning av de arbetsmarknadspolitiska regelverken inom AMV. Anpassa bättre den nationella arbetsmarknadspolitiken till de regionala och lokala förutsättningarna. Regeringens mål om att den reguljära sysselsättningen för personer i åldern ska uppgå till kvarstår även om målet inte kommer att nås . Den reguljära sysselsättningsgraden beräknas uppgå till för att sedan, enligt regeringens prognos, successivt stiga till respektive . Också målet om att den öppna arbetslösheten ska pressas tillbaka till ligger fast. Som framgått beräknas den öppna arbetslösheten uppgå till varefter den väntas reduceras till respektive 2008. har arbetskraftsundersökning genomgått en större omläggning som medför att arbetslöshetstalet har stigit utan att det svarar mot en ökning av den reella arbetslösheten. En öppen arbetslöshet på motsvarar uppskattningsvis enligt den tidigare definitionen.) I budgetpropositionen presenterar regeringen ett sysselsättningspaket som ska ge 55 000 personer möjlighet till arbete, praktik eller utbildning. Sysselsättningspaketet är inriktat mot både privat och offentlig sektor och syftar till att ge såväl kortsiktiga som långsiktiga effekter i form av ökad efterfrågan på och utbud av arbetskraft, förbättrad matchning mellan lediga platser och arbetssökande liksom höjd kvalitet inom offentlig sektor. Skadliga effekter i form av undanträngning undviks i största möjliga mån genom att en betydande del av insatserna riktas till dem som står längst från arbetsmarknaden. Sysselsättningspaketet innehåller följande huvudkomponenter respektive antal programplatser: Utbildningsvikariat i vård och omsorg Arbete och praktik till högskoleutbildade Som framgått väntas en inhemskt driven tillväxt med stora investeringar och ökad privat konsumtion. Regeringen bedömer att efterfrågeökningen kommer att leda till starkare efterfrågan på arbetskraft inom den privata sektorn. Kommunsektorns förbättrade finanser och regeringens sysselsättningspaket möjliggör en positiv utveckling i den Regeringen menar att sysselsättningspaketet visar att det finns möjligheter att bedriva en expansiv politik i ett läge som präglas av hög arbetslöshet utan att utgiftstaket äventyras. Sammantaget räknar regeringen enligt finansplanen med att sysselsättningen ökar och . Den öppna arbetslösheten bedöms minska från till . Utgifterna inom politikområdet styrs i huvudsak av utvecklingen på arbetsmarknaden som i sin tur påverkar nivån på den öppna arbetslösheten och antalet företagskonkurser. Vidare påverkas utgifterna av omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen och ersättningsnivåerna inom arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet. har utgifterna ökat till följd av en stigande öppen arbetslöshet och fler deltagare i arbetsmarknadspolitiska program. De arbetsmarknadspolitiska insatserna har ökats innevarande år, främst i form av anställningsstöd som inte belastar utgifterna under utgiftsområdet utan innebär minskade skatteinkomster. Skattekrediteringen för anställningsstöd vid anställning av långtidsarbetslösa beräknas uppgå till och till . Sammantaget beräknas utgifterna under utgiftsområde 13 bli lägre än regeringen bedömde . Förutsatt att bifaller förslag till tilläggsbudget i samband med den nu aktuella budgetpropositionen beräknas utgiftsområdet omfatta . För väntas större utgifter, detta främst till följd av satsningen i form av sysselsättningspaketet, höjningar av den högsta ersättningsgrundande lönekostnaden för lönebidrag och ökade utgifter för den statliga lönegarantiersättningen. Ramen föreslås öka till 2006 för att under de två följande åren minska främst på grund av reducerad arbetslöshet. Goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män är det övergripande målet för arbetslivspolitiken. Detta fordrar ett helhetsperspektiv och att samverkan säkerställs mellan de olika verksamhetsområdena inom arbetslivspolitik, arbetsmiljö, arbetsrätt, lönebildning och olika delar av jämställdhetspolitiken. har regeringen vidtagit en rad åtgärder för att bekämpa ohälsan i arbetslivet, bl.a. genom ett 11-punktsprogram för ökad hälsa och en avsiktsförklaring för ökad hälsa i arbetslivet. Stora delar av dessa program är nu genomförda. Dessa åtgärder har bl.a. resulterat i minskad förekomst av sjukskrivningar. I budgetpropositionen betonas att arbetsmiljöpolitiken har ett vidare syfte än att medverka till att minska sjukskrivningarna. Åtgärderna ska bidra till att uppnå en i alla avseenden god och utvecklande arbetsmiljö. budgetproposition presenteras nya åtgärder mot ohälsan. Arbetsförmågan hos sjuka och funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga ska tas till vara och sjukförsäkringen ska fungera som en bro tillbaka till arbetslivet. Vissa av de nya åtgärderna har anslagseffekter inom utgiftsområde 14, däribland förslaget om medel för förstärkt företagshälsovårdsutbildning . Bland reformförslagen inom utgiftsområde 14 finns också ökade resurser till Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning respektive . Utgifterna 2005 under utgiftsområde 14 väntas enligt den nu aktuella budgetpropositionen ligga på den nivå som regeringen beräknade , dvs. För väntas en smärre utgiftsökning. Ramen för utgiftsområdet beräknas till . , redovisar i sina ekonomisk-politiska motioner de förslag som partierna gemensamt utarbetat inom ramen för sitt samarbete i . Förslagen, som bl.a. innefattar reformer av arbetsmarknadspolitiken och arbetslöshetsförsäkringen, syftar enligt partierna till fler jobb och fler människor i arbete. riktar i sin motion kritik mot riktlinjerna för den ekonomiska politiken i budgetpropositionen. Partiet förespråkar ett brett program för att förbättra ekonomins funktionssätt och produktionsförmåga. Där ingår ömsesidigt förstärkande åtgärder bl.a. för en flexiblare arbetsmarknad och för lägre kostnader att anställa. beräknar den verkliga arbetslösheten till , vilket motsvarar ungefär en miljon människor. En rad reformer krävs för att öka människors vardagsmakt och som premierar flit, sparande, risktagande och förkovran. framhåller den höga arbetslösheten som det mest akuta ekonomisk-politiska problemet i vårt land. Men också problemet med hög korttids- och långtidsfrånvaro måste tacklas. Antalet arbetade timmar bör införas som ett nytt mål för den ekonomiska politiken och arbetsmarknadspolitiken. Även framhåller vikten av att öka antalet arbetade timmar. Detta är avgörande för om vi ska klara de krav som ställs till följd av en åldrande befolkning. Oppositionen föreslår besparingar på utgiftsområde 13 på av de belopp regeringen föreslår. De största besparingarna görs på anslag 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Samtliga fyra oppositionspartier lägger fram förslag om en betydande höjning av statens bidrag till lönegarantiersättning. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till ram för utgiftsområde 13 framgår av nedanstående tabell. Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad, regeringens förslag och förändringar föreslagna av oppositionen , har som framgått utarbetat ett gemensamt förslag om reformering av arbetslöshetsförsäkringen, vilket redovisas i partiernas ekonomisk-politiska motioner. Förslaget innebär en högre egenfinansiering i försäkringen och besparingar till följd av regeländringar. Arbetsvillkoret skärps till 80 timmars arbete . Studerandevillkoret tas bort och den överhoppningsbara tiden begränsas till högst . Arbetslöshetsersättningen baseras på de senaste 12 månadernas inkomster. Arbetslöshetsersättning ska lämnas under maximalt utom till arbetslösa med försörjningsansvar för barn som kan få ersättning . Ersättningen blir av förlorad inkomst och därefter . Taket för den högsta dagpenningen uppgår till per dag. När ersättningsperioden är slut övergår den arbetslöse i en jobbgaranti ersättning. Om den arbetslöse inte deltar i jobbgarantin lämnas ingen ersättning. Den föreslagna arbetslöshetsförsäkringen ska vara obligatorisk och omfatta alla som förvärvsarbetar. I de ekonomisk-politiska motionerna från , respektive läggs ett gemensamt förslag fram om arbetsmarknadspolitiska åtgärder m.m. Där förespråkas införande av en ny myndighetsorganisation inom arbetsmarknadspolitiken, ökad inriktning på matchning i förmedlingsarbete och minskad volym på de arbetsmarknadspolitiska programmen. Dagens riktade anställningsstöd ersätts med ett förslag om nystartsjobb. Det gemensamma borgerliga förslaget om nystartsjobb innebär att arbetsgivaravgifterna helt tas bort för personer som uppburit arbetslöshetsersättning, sjukpenning, förtidspension eller socialbidrag . Nedsättningen gäller arbete i näringslivet och som veder- börande varit frånvarande från arbetslivet, dock högst . För ungdomar () som varit långtidsarbetslösa sker nedsättningen i högst . Nystartsjobben ska under vissa angivna villkor omfatta även nyanlända flyktingar och anhöriginvandrare. Lagen om anställningsskydd (LAS) ska gälla för nystartsjobben. räknar med att regeringens sysselsättningspaket kortsiktigt kommer att leda till endast ca 15 000 fler sysselsatta och inte 55 000 som regeringen räknar med. Nystartsjobb framhålls som ett bättre alternativ än befintliga anställningsstöd och de plusjobb som enligt budgetpropositionen ska införas. anslår mer medel än regeringen till lönebidrag, som till en del ska användas inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. förordar, utöver gemensamma förslag med de tre övriga borgerliga partierna, bl.a. riktade insatser för att minska utanförskapet och få fler människor i arbete. Ett sysselsättningsmål bör införas om att av alla i arbetsför ålder i varje grannskapsområde och valdistrikt ska ha ett arbete. Riskkapitalmedel anslås så att personer som befinner sig i utanförskap ska kunna förverkliga kreativa projekt som skapar arbetstillfällen. förslag, förutom de för oppositionen gemensamma, innebär bl.a. en särskild satsning på insatser för personer som befinner sig i gränslandet mellan statens arbetsmarknadspolitik och kommunernas socialpolitik. En reform benämnd Bruk för alla riktas mot de 10 00020 000 personer som varit arbetslösa . Utöver besparingarna genom de borgerliga partiernas gemensamma förslag räknar med besparingseffekter av fler lokala arbetsmarknadslösningar när organisationen på arbetsmarknadsområdet ändras. Medel beräknas för mer privat arbetsförmedling och ytterligare lönebidragsplatser. En överföring av medel sker till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning för en satsning på lärlingsutbildning. Inom utgiftsområde 14 anser oppositionen att besparingar kan göras på av vad regeringen föreslagit i budgetpropositionen. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till ram för utgiftsområde 14 framgår av nedanstående tabell. UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN 2005/06:AU1y Utgiftsområde 14 Arbetsliv, regeringens förslag och förändringar föreslagna av oppositionen , har lagt fram gemensamma förslag inte bara på arbetsmarknadsområdet utan även på arbetslivsområdet. I de ekonomisk-politiska motionerna från respektive parti föreslås neddragningar av medlen till och . Samtliga fyra oppositionspartier vill enligt sina budgetförslag slopa eller skära ned anslaget till särskilda utbildningsinsatser. föreslår en annan myndighetsstruktur än regeringen. , Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning, Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och slås samman till en myndighet. och anser att medel som beräknats för Arbetsdomstolen bör föras till utgiftsområde 4 Rättsväsendet. vill, jämfört med regeringens förslag, minska anslagen till , Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning och Delegationen för jämställdhetsintegrering. vill understryka att målet om att den reguljära sysselsättningen för personer i åldern ska uppgå till ligger fast. Den öppna arbetslösheten ska också pressas tillbaka till , i ett första steg på väg mot full sysselsättning. Utskottet förutsätter att regeringen fortlöpande följer utvecklingen på arbetsmarknaden och, om så erfordras, föreslår ytterligare åtgärder för att dessa mål ska nås. Det sker en fortsatt långsam förbättring av arbetsmarknadsläget. Den slutsatsen drar i redovisningen av arbetsmarknadsläget , vilken publicerades . Förbättringen märks främst i form av ett stadigt ökande antal lediga platser. Dessutom har antalet varsel minskat markant. arbetsförmedlingarna ett arbete. 000 fler än under Obalanstalet, dvs. personer i öppen arbetslöshet eller program, har slutat öka men ligger fortfarande så högt som . Andelen arbetslösa är . slog i sin årliga Lönebildningsrapport, som publicerades , fast att återhämtningen av svensk ekonomi fortsätter. Antalet arbetade timmar började stiga . Enligt månadsundersökning Konjunkturbarometern för har för industrins del exportorderingången och produktionsvolymen ökat något, medan sysselsättningen fortsatt minska. Framöver väntas en relativt god tillväxt som de anställda inom industrin blir färre. Byggbranschen, handeln och de privata tjänstenäringarna har utvecklats mer positivt och där är man optimistisk inför . Ytterligare positiva signaler kommer från () som redovisar en viss minskning av antalet konkurser 2005 jämfört med . Den senast publicerade statistiken från arbetskraftsundersökningar avser . Där framgår att antalet sysselsatta var större då än under samma månad 2004. Såväl antalet som andelen arbetslösa var dock högre än . Bemanningsbranschen har haft en stark tillväxt . Enligt uppgifter publicerade av arbetsgivar- och branschorganisationen i samarbete med steg omsättningen i branschen . Tillväxten i branschen har inte varit så god . finner det glädjande att det i flera undersökningar kunnat konstateras en förbättring av konjunkturen och arbetsmarknadsläget. Den gynnsamma utvecklingen kommer framför allt till uttryck i plats- och varselstatistiken. Arbetslöshetsnivån är dock fortfarande hög. Därför välkomnar utskottet de satsningar som presenteras i budgetpropositionen i syfte att bekämpa arbetslösheten, höja sysselsättningen och öka den hållbara tillväxten. Det finns anledning att förvänta en stigande efterfrågan på arbetskraft till följd av de planerade reformerna. I detta läge är det viktigt att arbetsförmedlingarna aktivt söker verka för rekryteringar och en effektiv matchning och att de arbetsmarknadspolitiska programmen vidareutvecklas och används. Utskottet återkommer nedan till dessa frågor. har en central roll i att bidra till måluppfyllelsen för arbetsmarknadspolitiken. Utskottet ser positivt på det utvecklingsarbete som pågår i och i verket när det gäller mål- och resul- tatuppföljning för den arbetsmarknadspolitiska verksamheten och som redovisas i budgetpropositionen. Det är, som utskottet framhållit i tidigare sammanhang, viktigt att mål och resultat presenteras på ett tydligt sätt. De största besparingarna i oppositionens budgetförslag genomförs genom förändringar i arbetslöshetsförsäkringens finansiering och regelsystem. Egenfinansieringen beräknas, enligt det för oppositionen gemensamma förslaget, öka med . Huvudkomponenterna i övrigt är ett skärpt arbetsvillkor, en sänkning av högsta dagpenningen från nuvarande till , nedtrappning av ersättningen, en intjänandetid (arbetsvillkor) i stället för dagens 6, kortare överhoppningsbar tid och ett borttaget studerandevillkor. Sammantaget beräknar oppositionen dessa besparingar till . konstaterar att det borgerliga förslaget innebär allvarliga försämringar av arbetslöshetsförsäkringen. Många arbetslösa personer skulle få en väsentligt sämre ekonomisk situation eller stå helt utan ersättning om förslaget genomfördes. Hur stora de anslagsmässiga besparingarna blir tycks förslagsställarna inte vara helt eniga om, åtminstone inte om man ser till hur dessa beräknats för olika komponenter i förslaget till ändrade ersättningsregler. Inte heller går det att ur de ekonomisk-politiska motionerna utläsa om de fyra partierna har en gemensam uppfattning om på vilket sätt höjningen av egengifterna ska genomföras. Sammantaget uppvisar oppositionspartierna stora skillnader i sina anslagsberäkningar för arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd , eller mellan drygt 8 och . Samtliga alternativ innebär stora ingrepp i gällande villkor och regelsystem. Det måste bedömas som helt orealistiskt, även i ett läge när det fanns politisk majoritet för detta, att på genomföra besparingar av denna storleksordning förändringarna är tänkta att träda i kraft . I budgetpropositionen framhålls att utvärderingar visar att en kombination av stöd och kontroll är en effektiv metod för att hjälpa arbetslösa att få arbete. Därför ska matchningen av arbetslösa förbättras och kontrollen av försäkringssystemen göras enhetlig över hela landet. kommer att bedriva försöksverksamhet med en modell där ansvaret för att ifrågasätta arbetslöshetsersättningen flyttas till en central funktion inom arbetsförmedlingen. Detta väntas bidra till en enhetligare tillämpning av regelverket och därmed ökad rättssäkerhet för den enskilde. Utskottet avvaktar den redovisning av resultaten som ska lämnas i budgetpropositionen . Utskottet noterar att i sin ekonomisk-politiska motion betonar vikten av efterlevnad och kontroll när det gäller regelverket för arbetslöshetsförsäkringen. Det kan enligt utskottet mot den bakgrunden ses som något förvånande att de av förespråkade sanktionerna vid vissa regelbrott otillräcklig sökaktivitet från den arbetslöses sida respektive uppbärande av ersättning under semester eller dylikt innebär en lindring jämfört med de regler som gäller. Som framgått förespråkar , omfattande neddragningar av de arbetsmarknadspolitiska programmen, däribland anställningsstöden.