yttr · GT05SkU1y · 2006-01-01 00:00:00 — Utskottet har ingen invändning mot regeringens bedömning att en skattelättnad bör införas för vissa dieseldrivna personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar med låga partikelutsläpp. 42 Diesel i arbetsfordon i stormfälld skog m.m. Utskottets delförslag i korthet Utskottet har ingen invändning mot regeringens aviserade förslag om en skattebefrielse för diesel i arbetsfordon i stormfälld skog m.m. Utskottet avstyrker motionsförslagen om sänkt dieselskatt för jord- och skogsbruksmaskiner. Jämför avvikande meningarna 3 (kd) och 4 (c). I en lagrådsremiss , Skattebefrielse för diesel som används i arbetsmaskiner inom skogsnäringen (dnr Fi 2005/2136), har regeringen redovisat ett förslag om en befrielse från energi- och koldioxidskatt för diesel som används i arbetsmaskiner inom yrkesmässig skogsbruksverksamhet. Syftet med befrielsen är detsamma som för skattereduktionen för stormfälld skog, nämligen att ge incitament till utforsling och omhändertagande av stormskadat virke för de skogsägare vars skog har skadats under stormen . Regeringen bedömer att diesel som används i arbetsmaskiner inom yrkesmässig skogsbruksverksamhet i det stormdrabbade bör befrias från energi- och koldioxidskatt. Regeringen anför att de områden som drabbats av skador av större omfattning i skogsbeståndet med anledning av stormen är belägna i län, , , län, , , och och att skattebefrielsen därför bör geografiskt begränsas till dessa län. För att få del av skattebefrielsen bör krävas att beslutar om att påförd skatt skall återbetalas efter ansökan från den som är berättigad till befrielsen. Den diesel som kan komma i fråga för en skattebefrielse är sådan som används i traktorer, motorredskap och terrängmotorfordon. Skattebefrielsen bör således inte avse skogsnäringens timmertransporter på väg. Liksom för skattereduktionen för stormfälld skog fordrar förslaget kommissionens godkännande från statsstödssynpunkt innan det kan beslutas och träda i kraft. Förslaget har anmälts till kommissionen . Avsikten är att förslaget skall träda i kraft . I motion Fi321 yrkande 40 av Per m.fl. (kd) sänker motionärerna dieselskatten till per liter för jord- och skogsbruksmaskiner. I motion Fi296 yrkande 8 av m.fl. (c) anför motionärerna att svenska jordbrukare bör få samma villkor som övriga jordbrukare i EU, och de sänker därför skatten på diesel till per liter för jord- och skogsbruk. Utskottet delar regeringens bedömning att diesel som används i arbetsmaskiner inom yrkesmässig skogsbruksverksamhet i det stormdrabbade bör befrias från energi- och koldioxidskatt. Koldioxidskatten på dieselolja som används i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet för drift av andra motordrivna fordon än personbilar, lastbilar och bussar har fr.o.m. satts ned (ca per liter års nivå). Utskottet är inte berett att nu tillstyrka någon ytterligare nedsättning av skatten på dieselolja som används i jordbruk, skogsbruk och vattenbruk och avstyrker därför motionerna. Utskottets delförslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att koldioxidneutrala drivmedel bör ges konkurrenskraftiga skattevillkor också efter 2008. Utskottet avstyrker motionsförslaget om en skattenedsättning för bensin som blandas med biobränsle. Jämför avvikande mening 4 (c). Regeringen anför att koldioxidneutrala drivmedel bör även efter 2008 ges konkurrenskraftiga skattevillkor. En särskild utredare bör tillkallas för att analysera och lämna förslag på hur alternativa drivmedel långsiktigt bör främjas. I budgetpropositionen lades huvudkomponenterna för en skattestrategi för alternativa drivmedel fast. I budgetpropositionen modifierades den ursprungliga strategin på så sätt att koldioxidneutrala drivmedel befriades från både koldioxidskatt och energiskatt. Regeringen har genom skattestrategin för alternativa drivmedel markerat att detta område är ett av de viktigaste i arbetet med att bygga ett ekologiskt hållbart samhälle. Strategin har lett till att alternativa drivmedel har fått en mycket bred introduktion på den svenska marknaden. Regeringen arbetar också inom EU för att förbättra förutsättningarna för dessa bränslen. Den nuvarande skattestrategin löper ut . Regeringen förklarade i samband med skattestrategins tillkännagivande att koldioxidneutrala drivmedel även på skall ha de skattevillkor som krävs för att underlätta en bred introduktion av sådana bränslen på marknaden som överkompensation undviks. Eftersom långsiktiga och förutsebara villkor är nödvändiga för att företag på alternativbränslemarknaden skall få rimliga förutsättningar att kunna etablera och bygga upp sin verksamhet är det angeläget att redan nu ytterligare precisera detta. Regeringen vill därför göra klart att koldioxidneutrala drivmedel under ytterligare en femårsperiod från utgången av den nuvarande skattestrategin skall garanteras de konkurrenskraftiga skattevillkor som är nödvändiga. Regeringen avser också att nu tillkalla en särskild utredare för att med utgångspunkt från befintligt utredningsmaterial och i samverkan med närliggande utredningar ta fram konkreta handlingsalternativ för hur alternativa drivmedel långsiktigt bör främjas. I motion Fi293 yrkande 6 av m.fl. (c) anför motionärerna att en extra rabatt bör införas för att öka efterfrågan på drivmedel med inblandning av förnybara bränslen. finns etanol som drivmedel, dels som låginblandning i bensin, dels som E 85 etanol och bensin. För E 85 är etanoldelen skattefri medan bensindelen beskattas med koldioxidskatt och energiskatt. En extra rabatt på energiskatten för bensindelen i E 85, förslagsvis motsvarande andelen etanol, dvs. , skulle innebära lägre skatt per liter E 85. Motionärerna föreslår att fattar beslut om att införa en sådan extra rabatt. Utskottet delar regeringens bedömning att kolodioxidneutrala drivmedel bör ges konkurrenskraftiga skattevillkor också efter 2008. När det gäller förslaget om en skattenedsättning för bensin som blandas med biobränsle anser utskottet att det vore olyckligt att skapa stimulanser som leder till att blandbränslen i praktiken får bättre konkurrensförutsättningar än rena biobränslen. Utskottet är inte berett att tillstyrka detta förslag och avstyrker därför motionen. Utskottets delförslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att en skatt på alkoholhaltiga blanddrycker m.m. bör införas . Utskottet avstyrker motionsförslagen om bl.a. sänkta alkoholskatter för öl och vin respektive sänkta införselkvoter. Jämför avvikande meningarna 1 (m) och 3 (kd). (dir. 2004:3, S 2004:1) har dels överlämnat sitt delbetänkande Var går gränsen? (SOU 2004:86), dels överlämnat sitt slutbetänkande Gränslös utmaning alkoholpolitik i ny tid (SOU 2005:25) till regeringen. I syfte att bland främst ungdomar minska konsumtionen av sådana drycker som vänder sig särskilt till denna grupp föreslår utredningen i slutbetänkandet att det skall införas en tilläggsskatt på alkoholhaltiga blanddrycker och andra söta alkoholdrycker. För att nå syftet att minska konsumtionen av dessa drycker föreslår utredningen att alkoholskatten och tilläggsskatten sammantaget bör överstiga den nuvarande spritskatten . Eftersom tilläggsskatten endast får införas om skatten är avsedd för särskilda ändamål, dvs. specialdestinerad (jfr art. 3 i cirkulationsdirektivet) föreslår utredningen att intäkterna används för att stärka det förebyggande arbetet mot alkohol och droger bland ungdomar. Detta anser utredningen bör ske bl.a. genom stöd till sådana frivilligorganisationer som når ut till ungdomar genom annan ordinarie verksamhet, t.ex. idrottsföreningar, arrangörer av musikaliska aktiviteter, fackföreningsrörelsen och scoutrörelsen. Regeringen anför att en skatt på alkoholhaltiga blanddrycker och vissa andra alkoholdrycker bör införas . Skattebeloppen bör motsvara en höjning av den nuvarande spritskatten per liter ren alkohol . Skatten bör betalas till förmån för alkoholförebyggande åtgärder. Regeringen delar uppfattning om att det bör införas en skatt på alkoholhaltiga blanddrycker och vissa andra alkoholdrycker som vänder sig till främst ungdomar i syfte att minska konsumtionen av sådana drycker. Regeringen bedömer, liksom utredningen, att alkoholskatten och den ytterligare skatten sammantaget bör överstiga den nuvarande spritskatten per liter ren alkohol . Utgångspunkten bör vara att den totala skattenivån skall vara densamma för de olika kategorierna av alkoholhaltiga drycker, beräknat per liter ren alkohol. Regeringen delar slutligen utredningens bedömning att intäkterna från skatten bör specialdestineras genom att skatten skall betalas till förmån för alkoholförebyggande åtgärder. Regeringen bedömer dock att bl.a. frågan om hur de beskattningsbara dryckerna skall definieras bör belysas och utredas ytterligare. Regeringen avser mot bakgrund härav att återkomma med ett lagförslag om att det skall införas en tilläggsskatt på alkoholhaltiga blanddrycker och vissa andra alkoholdrycker som bör kunna träda i kraft . I motion Fi258 yrkande 28 av m.fl. (m) anförs att det är utomordentligt viktigt att regeringen lägger fram ett förslag till förändrad alkoholbeskattning. För att få en gynnsammare struktur på alkoholkonsumtionen i är det angeläget med en sänkning av skatten på öl och vin. En sådan sänkning skulle också ha gynnsamma effekter på bekämpningen av den mycket omfattande illegala införsel av öl som sker till och som är till stort men för svensk bryggerinäring. I motion Fi321 yrkande 26 av Per m.fl. (kd) anför motionärerna att införselkvoterna för privatpersoners import av alkohol gör det svårt att föra en effektiv alkoholpolitik. Införselkvoterna bör sänkas för att stoppa den alkoholflod som rinner in i . måste verka för att alkoholfrågan skall bli en folkhälsofråga i stället för som enbart en jordbruksfråga och en handelsfråga. Motionärerna yrkar att införselkvoterna sänks till starksprit, vin och starköl. I motion So700 yrkande 3 av m.fl. (s, fp, kd, v, c, mp) anförs att de söta dryckerna snabbt blir populära hos dem som inte har utvecklade alkoholvanor, främst ungdomar men också grupper av kvinnor. Motionärerna yrkar att som sin mening ger regeringen till känna att alkoläsk och cider bör beläggas med en särskild punktskatt och att ambitionen sedan bör vara att dessa drycker avskaffas. Utskottet delar regeringens bedömning att det bör införas en skatt på alkoholhaltiga blanddrycker och vissa andra alkoholdrycker som främst vänder sig till ungdomar. Skatten bör införas och skattebeloppen motsvara en höjning av den nuvarande spritskatten och betalas till förmån för alkoholförebyggande åtgärder. Med denna bedömning ser utskottet inte någon anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen med det innehåll som begärs i motion So700 yrkande 3. har arbetat aktivt för att ge arbetet med att förebygga alkoholskador högre prioritet i Europeiska unionen (EU) där länge har fört diskussioner med och medlemsländerna om alkohol och folkhälsa. På svenskt initiativ har ett arbete påbörjats inom EU för att ta fram en gemensam strategi mot alkoholens skadeverkningar som kommer att presenteras . Som ett led i att ta fram strategin har en expert anställd vid kommissionens generaldirektorat för hälsa och konsumentskydd. Målet med strategin är att skapa en gemensam plattform för att minska alkoholskadorna inom EU. Strategin avser att identifiera de områden där EU kan bidra till att stärka medlemsländernas egna alkoholpolitiska insatser. Vidare har med stöd av och drivit frågan om att de s.k. indikativa nivåerna för privatinförsel skall halveras. Dessutom verkar för höjda minimiskatter på alkohol inom EU och ser rådsslutsatserna från mötet med finansministerrådet som ett steg framåt i denna fråga. I slutsatserna uppmanas kommissionen bl.a. att komma med ett förslag som innebär att minimiskatterna räknas upp med hänsyn till inflationen sedan alkoholskattedirektivet infördes . har intensifierat arbetet för att förebygga alkoholskador internationellt. Tillsammans med de övriga nordiska länderna har tagit initiativ till en resolution inom () om hälsosamma livsstilar, där alkohol ingår som en profilfråga. Vid möte med Världshälsoförsamlingen (WHA), WHO:s beslutande organ, antogs denna resolution. Därefter har tillsammans med de övriga nordiska länderna initierat och drivit arbetet med den renodlade alkoholresolution som antogs vid WHA 2005 och som syftar till att intensifiera insatserna mot alkoholens skadeverkningar både på global nivå och inom medlemsländerna. Mot bakgrund av det aktiva arbete som regeringen bedriver inom EU när det gäller alkoholpolitiska frågor ser utskottet inte någon anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen med det innehåll som föreslås i motion Fi321 yrkande 26. Utskottet är inte heller berett att tillstyrka att ensidigt och i strid med sänker införselkvoterna. När det slutligen gäller förslaget i motion Sk258 yrkande 8 om att skattesatserna för öl och vin skall sänkas, bl.a. för att underlätta för bryggerinäringen, är utskottet inte heller berett att tillstyrka en sådan åtgärd. Utskottet avstyrker med det anförda de nu aktuella motionsyrkandena. Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om höjda skatter på cigaretter och röktobak och avstyrker motionsförslagen om större höjning av skatten på röktobak. Ett motionsyrkande om en reformering av punktskatterna på cigaretter avstyrks. Jämför avvikande meningarna 1 (m) och 3 (kd). Regeringen föreslår (punkt 39) att minimipunktskatten på cigaretter höjs från till och att skatten på röktobak höjs per kg. Ändringarna träder i kraft . Skatten på cigaretter tas ut med per styck och Skatt skall dock lägst tas ut av den sammanlagda skatten på cigaretter i den mest efterfrågade priskatego- rin (minimipunktskatt). Med detaljhandelspris avses varje cigarettprodukts högsta tillåtna detaljhandelspris, inklusive tobaksskatt och annan statlig skatt eller avgift. Detaljhandelspriset fastställs av tillverkaren eller hans representant eller, i fråga om cigaretter som importeras från tredjeland, av Enligt gällande EG-regler har medlemsstaterna möjlighet att ta ut en minimipunktskatt på cigaretter som säljs till ett lägre pris än detaljhandels- priset på cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin, förutsatt att denna punktskatt inte överskrider den punktskatt som tas ut på cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin. Detta innebär att som mest får det skat- tebelopp som har fastställts för cigaretter i den mest efterfrågade priskate- gorin tas ut för cigaretter som har ett lägre detaljhandelspris än dessa. Bestämmelsen skall ge medlemsstaterna en bättre möjlighet att lösa pro- blem med priskrig eller en dramatiskt ökad tillgång på billiga cigaretter på tas en minimipunktskatt ut för lågpriscigaretter Regeringen fastställer det innevarande året den mest efterfrågade priskategorin av cigaretter och den minimipunkt- skatt som skall tas ut det nästkommande kalenderåret. gade priskategorin av cigaretter har fastställts till per förpackning med 20 cigaretter och minimipunktskatten till per ciga- Priset på denna kategori cigaretter har därefter höjts och är När regeringen föreslog ett införande av en sådan minimipunktskatt bedömde regeringen att det då inte var lämpligt att fastställa minimipunkt- skatten till med hänsyn till att en sådan höjning av punktskatten på lågpriscigaretter skulle kunna öka risken för smuggling av cigaretter (prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:FiU1, rskr. 2002/03:24). Vid en förnyad samlad bedömning finner regeringen dock skäl för att minimipunktskatten bör höjas till av den punktskatt som tas ut på cigaretter i den mest Ändringen föreslås träda i kraft För att höjningen av minimipunktskatten skall få fullt genomslag redan från föreslår regeringen att minimipunktskatten för år 2006, med undantag från de regler som normalt gäller för fastställande av denna, skall fastställas till per cigarett. Skatten på röktobak (rulltobak och piptobak) är per kg medan skatten på cigaretter i den fastställda mest efterfrågade priska- tegorin , omräknad till kronor per kg, uppgår till per kg. Den relativt låga skatten på röktobak är inte motiverad av folkhälsoskäl. Regeringen föreslår därför att skatten på röktobak höjs något till per kg fr.o.m. . Den svenska tobaksmarknaden har väsentligt förändrats genom bl.a. införandet av lågpriscigaretter och olika förpackningsstorlekar för cigaretter. Regeringen har därför för avsikt att framöver göra en översyn av beskattningsreglerna, särskilt vad gäller cigaretter. I motion Fi258 yrkandena 44 och 45 av m.fl. (m) föreslås att fattar beslut om en reformering av cigarettbeskattningen som innebär bibehållen skattenivå, maximerad styckeskatt i enlighet med samt ett nytt beräkningssystem utan eftersläpandeeffekter för den mest efterfrågade priskategorin. Vidare föreslås att skatten på rulltobak höjs till /kg. Också i motion Fi321 yrkande 32 av Per m.fl. (kd) föreslås att skatten på rulltobak höjs till /kg. Utskottet har inte någon invändning mot regeringens förslag om höjning av minimiskatten på cigaretter till och anser att höjning av skatten på röktobak till per kg är välavvägd. Utskottet är således inte berett att tillstyrka motionsförslagen om en längre gående höjning i denna del. När det gäller motionsförslaget om en reformering av beskattningsreglerna för cigaretter framgår det av propositionen att regeringen har för avsikt att framöver göra en översyn av beskattningsreglerna särskilt vad gäller cigaretter. Bakgrunden är att den svenska tobaksmarknaden har förändrats genom bl.a. införandet av lågpriscigaretter och olika förpackningsstorlekar för cigaretter. De frågor som motionären tar upp har enligt utskottets mening samband med denna problematik. Enligt utskottets mening bör resultatet av regeringens arbete avvaktas. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i denna del och avstyrker motionsyrkandena. 46 Handelsgödsel och bekämpningsmedel Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om avskaffad skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Jämför avvikande meningarna 1 (m) och 4 (c). Skatterna på bekämpningsmedel och gödselmedel infördes båda 1984. Gödselmedelsskatten är för varje helt kilo kväve, förutsatt att andelen kväve i medlet är , och för varje helt gram kadmium i gödselmedel, till den del kadmiuminnehållet överstiger per ton fosfor. Bekämpningsmedelsskatten är för varje helt kilo verksam beståndsdel i bekämpningsmedlet. har efter förslag i budgetpropositionen beslutat om en återföring av skatten på bekämpningsmedel och handelsgödsel till jordbruksnäringen (vilken inbegriper växthusnäringen). Uppburen skatt på bekämpningsmedel och kväve i handelsgödsel återförs till jordbruket via ett särskilt anslag. Huvuddelen av den återförda skatten används till åtgärder för att minska växtnäringsförluster från jordbruket och minska miljöriskerna inom växtskyddsområdet. En mindre del av beloppet återförs kollektivt till jordbruksnäringen för bl.a. informations-, utbildnings-, rådgivnings- och utvecklingsinsatser med syfte att främja hållbara produktionsmetoder. Skatten på bekämpningsmedel återförs kollektivt för forsknings- och utvecklingsinsatser med syfte att främja en hållbar utveckling inom jordbruket och trädgårdsnäringen. I motioner Fi258 yrkandena 7 och 8 av m.fl. (m) och MJ441 yrkandena 2 och 3 av m.fl. (m) avskaffas skatten på handelsgödsel och skatten på bekämpningsmedel . Också i motion Fi296 yrkande 9 av m.fl. (c) avskaffas skatten på bekämpnings- och gödselmedel. Enligt utskottets mening utgör skatterna på bekämpningsmedel och handelsgödsel viktiga styrmedel inom jordbruket och bidrar till att minska växtnäringsförluster och dämpa riskerna med användningen av bekämpningsmedel. Återförd skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel har vidare förstärkt jordbruksnäringens insatser för bl.a. forskning, information, utbildning, rådgivning och utvecklingsarbete för att främja en hållbar produktion inom jordbruket och trädgårdsnäringen. Stöd lämnas bl.a. till åtgärder för att minska växtnäringsförluster från jordbruket, minska miljöriskerna inom växtskyddsområdet samt till djurhälsoområdet. kommer miljö- och landsbygdsprogrammet att förstärkas genom s.k. modulering, dvs. överföring av EU-medel från produktionsstöd till miljö- och landsbygdsprogrammet, med utbetalning först . Den nationella medfinansieringen av EU-medlen sker genom en återföring av skatten på handelsgödsel. Utskottet är inte berett att slopa dessa skatter och avstyrker därför motionerna. Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om sänkt reklamskatt och höjda återbetalningsbelopp. Utskottet avstyrker motionsförslagen om tillkännagivande om reklamskattens avskaffande. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). reklamskatteutredning föreslog i sitt betänkande Avskaffa reklamskatten! (SOU 1997:53) ett avskaffande av lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam. Regeringen uttalade i proposition 1997/98:150 att man anser att reklamskatten bör avskaffas. Man konstaterade dock att det saknades förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande av reklamskatten. Eftersom regeringen ansåg att det förelåg särskilt allvarliga problem när det gällde beskattningen av reklamtrycksaker föreslogs ett avskaffande av reklamskatten i denna del. Reklamskatten på reklamtrycksaker avskaffades . tillkännagav för regeringen som sin mening vad skatteutskottet (bet. 2001/01:SkU20, rskr. 2001/02:201) anfört om att reklamskatten bör avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, bör prioriteras vid kommande budgetberedning. Regeringen föreslår (punkt 35) att reklamskatten på annonser i allmän nyhetstidning sänks från till av beskattningsvärdet och att reklamskatten i övrigt sänks från till av beskattningsvärdet fr.o.m. . Beloppet av den skattepliktiga omsättning som berättigar till återbetalning av reklamskatt för dagspress respektive populär- eller fackpress höjs från 12 respektive till 50 respektive från samma tidpunkt. Ändringarna träder i kraft . Regeringen anför att frågan om reklamskattens avskaffande prioriterats i budgetberedningen 2002, 2003 och 2004 men att regeringen då, med beaktande av de budgetpolitiska målen, funnit att förutsättningar för finansiering av reklamskattens avskaffande, alternativt stegvisa avskaffande, inte förelåg. Regeringen har vid årets budgetberedning funnit att förutsättningar nu föreligger för finansiering av ett första steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten. Regeringen föreslår därför att reklamskatten sänks och återbetalningsbeloppen höjs. Förslaget medför att antalet skattepliktiga tidningar klart minskar. I Moderata samlingspartiets motioner Fi258 yrkande 14 av m.fl. (m) och Kr281 yrkande 14 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med en redovisning av hur reklamskatten skall avskaffas senast i samband med regeringens ekonomiska vårproposition 2006. Ytterligare yrkanden om att reklamskatten skall avskaffas framställs i motionerna Fi233 av och (), Fi247 av (), Fi301 yrkande 1 av (), Sk283 yrkandena 1 och 2 av (), Sk335 av (), Sk301 av (), Fi231 av () och Fi269 yrkande 1 av och (). Utskottet välkomnar regeringens förslag om att ytterligare ett steg nu kan tas i avskaffandet av reklamskatten och har inte någon invändning mot utformningen av de förändringar som regeringen föreslår. När det gäller frågan om att avskaffa reklamskatten eller att hos regeringen begära besked om när reklamskatten kommer att avskaffas kvarstår utskottet vid sin uppfattning att reklamskatten bör avskaffas och att avvecklingen bör fortsätta när det statsfinansiella utrymmet medger det. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i denna del och avstyrker motionerna. 48 Mervärdesskatten på resor, drivmedel, tidskrifter och kultur Utskottets delförslag i korthet