yttr · GT05AU1y · 2006-01-01 00:00:00 — Utskottet ställer sig för sin del bakom regeringens bedömning i budgetpropositionen att anställningsstöden tillhör de program som fungerar bäst för grupper med svag etablering på arbetsmarknaden. Denna uppfattning grundas bl.a. på slutsatsen från (Ifau R2004:17) att personer med anställningsstöd får osubventionerat arbete tidigare än de som inte har fått anställningsstöd. Utskottet vill i sammanhanget framhålla vikten av tydligare prioritering av arbetsmarknadspolitiska program. Det är därvid angeläget att ta hänsyn till eventuella skillnader mellan kvinnors och mäns behov av insatser. I likhet med regeringen vill utskottet framhålla att de arbetsmarknadspolitiska insatserna ska ha en sådan kvalitet och effektivitet att de på ett påtagligt sätt förbättrar möjligheterna för de arbetslösa att få ett reguljärt osubventionerat arbete. Åtgärderna får inte användas så att de onödigtvis tränger ut och ersätter ordinarie arbeten. Friåret bör vidareutvecklas i enlighet med vad regeringen angett i budgetpropositionen. Genom friåret har många personer fått möjlighet att pröva något nytt som arbetslösa fått arbete. Utskottet ser positivt på att regeringen inriktat friåret på de prioriterade grupperna inom arbetsmarknadspolitiken. Det sysselsättningspaket som presenteras i budgetpropositionen välkomnas av utskottet. Detta innebär utökade volymer på de arbetsmarknadspolitiska programmen och kan sammantaget komma att få stor inverkan på sysselsättningsutvecklingen och den öppna arbetslösheten. Det är värdefullt att sysselsättningspaketet innefattar flera delar, däribland en form av anställningsstöd, benämnd plusjobb, praktikplatser och insatser riktade mot arbetslösa akademiker. Som framgått föreslår de borgerliga partierna krympta åtgärdsvolymer respektive nystartsjobb. , som således är ett av partierna som står bakom nedskärningsförslagen, lyfter i sin ekonomisk-politiska motion fram frågor om utanförskap. Det gör även med sitt förslag om en insats benämnd Bruk för alla. Utskottet anser att plusjobben i regeringens sysselsättningspaket, utökningen av anställningsstöden, medelstillskottet när det gäller arbetsplatsintroduktion för invandrare och arbetsförmedlingens uppdrag att erbjuda prova-på-platser kan väntas bidra till att motverka utanförskap. Som kommentar till förslag om anslagsmedel till fler respektive privata arbetsförmedlingsaktörer vill utskottet framhålla värdet av att en offentlig förmedling kan tillhandahålla en likvärdig och god service till arbetsgivare och arbetstagare över hela landet. Det är viktigt att förmedlingen bl.a. medverkar till geografisk och yrkesmässig rörlighet. De fyra borgerliga partiernas förslag om ökade anslag för bidrag till lönegarantiersättning bör avvisas med hänvisning till att frågan om långsiktig finansiering av lönegarantin bereds i . Sammanfattningsvis välkomnar utskottet den satsning på arbetslinjen som kommer till uttryck i budgetpropositionen. Aktivitet i form av arbete eller utbildning kommer även framgent att vara avgörande för sysselsättnings- och tillväxtpolitiken. Utskottet anser att regeringens förslag om ram för utgiftsområde 13 Arbetsmarknad ska godtas. , har som framgått föreslagit reducerade anslag för och . avvisar dessa förslag. Utskottet delar regeringens uppfattning i budgetpropositionen att det finns goda förutsättningar att nå regeringens mål om att frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivningar ska halveras till 2008 i förhållande till 2002, som antalet nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar ska minska. Verksamheten hos myndigheter inom arbetslivsområdet, tidigare insatser inom utgiftsområde 14 och det ovannämnda 11-punktspro- grammet för ökad hälsa bedöms ha bidragit till att ohälsomålet är inom räckhåll. Det är nu viktigt att gå vidare med fortsatta insatser. har enligt utskottets uppfattning en viktig roll i det system som bl.a. inkluderar skyddsombud och företagshälsovård och som ska vidta åtgärder för en bättre arbetsmiljö och motverka ohälsa och olycksfall. Om detta angelägna uppdrag ska kunna fullföljas måste medelstilldelningen vara tillräcklig och verksamheten bedrivas på ett effektivt sätt. Statskontoret har av regeringen fått i uppdrag att utvärdera i förhållande till de uppdrag och mål som finns för verksamheten samt att lämna förslag till förbättringar. Uppdraget ska redovisas . Utskottet välkomnar utvärderingen och anser att oppositionspartiernas förslag om nedskärning av anslaget till med sikte på nedläggning bör avvisas. Det bör i sammanhanget nämnas att den av regeringen föreslagna anslagsförstärkningen för avvisas av oppositionen som därutöver vill göra betydande nedskärningar. Utskottet konstaterar att förstärkningen avser medel för företagshälsovårdsutbildning. De fyra borgerliga partierna betonade så sent som i en gemensam reservation (res. 1 i bet. 2004/05:AU6) att det är angeläget att stärka företagshälsovårdsorganisationen. Med anledning av förslag om en sammanslagning av fyra ombudsmän mot diskriminering vill utskottet peka på att (dir. 2002:11) har till uppdrag att bl.a. överväga ett alternativ om sammanslagning av några eller samtliga av de berörda ombudsmannainstitutionerna. Samma kommitté ska pröva frågan om överflyttning av diskrimineringsmål med arbetsrättslig anknytning till allmän domstol. Kommitténs uppdrag ska slutredovisas . hänvisning till kommitténs pågående arbete anser utskottet det nyss nämnda förslaget från liksom respektive Center- partiets förslag om att medel för Arbetsdomstolen ska föras bort från utgiftsområde 14 bör avvisas. Utskottet delar regeringens slutsats att lönebildningen fungerar väl. är positivt att arbetsmarknadens parter tagit ett bety- har den nominella löneöknings- takten varit ungefär hälften så hög som , som reallöneutvecklingen har varit betydligt bättre. Sammanfattningsvis anser utskottet att regeringens förslag om ram för utgiftsområde 14 Arbetsliv ska godtas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (m), (fp), (), (), (), (), (), (), (fp), (), (), (), () och (). Utvecklingen på arbetsmarknaden m.m. (m, fp, kd, c) av (), (m), (), (), (), () och () som anför följande. Trots att vi befinner oss i en period med återhämtning i den svenska ekonomin och ett allmänt sett förstärkt arbetsmarknadsläge kvarstår stora problem på den svenska arbetsmarknaden. Våra partier , som samarbetar inom ramen för anser att det är viktigt att tydligare identifiera dessa problem. Därmed underlättas enligt vår mening möjligheterna att komma fram till lösningar. Vi menar att det traditionella sättet att belysa situationen på arbetsmarknaden genom framför allt uppgifter om öppen arbetslöshet och sysselsättning är otillräckligt. beräknas enligt regeringen den öppna arbetslösheten uppgå till . Om man dessutom räknar in personer som deltar i arbetsmarknadspolitiska program får man fram det s.k. obalanstalet. Regeringen räknar med att det ska uppgå till . Men problemen är större än så. Om man vill ge en bild av situationen på arbetsmarknaden och i arbetslivet som även speglar problemet att allt färre har att försörja alltfler, vilket därmed ökar påfrestningarna på samhällsekonomin och de offentliga budgetarna, är det också viktigt att visa hur stor andel av människorna i arbetsför ålder som uppbär någon form av ersättning vid arbetslöshet eller ohälsa. Då måste man exempelvis, förutom öppet arbetslösa och personer som deltar i arbetsmarknadspolitiska program, även räkna in personer som uppbär sjuk- och aktivitetsersättning (tidigare benämnda förtidspension och sjukbidrag) och personer som är långtidssjuka . Med detta beräkningssätt kommer man fram till att det är av alla i åldersgruppen som uppbär någon form av ersättning vid arbetslöshet eller ohälsa. Uppgifter om antal arbetade timmar i ekonomin ger ytterligare information om allvaret i de samhällsekonomiska problemen och den dåligt fungerande arbetsmarknaden liksom om den demografiska utmaningen. År har antalet arbetade timmar i relation till antalet invånare i arbetsför ålder minskat från en redan i utgångsläget låg nivå. Problemen med för få arbetade timmar väntas fortsätta. I framhålls vikten av att öka arbetsutbudet. Enligt KI:s huvudprognos ökar antalet arbetade timmar endast med i genomsnitt medan BNP- ökningen beräknas till . Den svaga ökningen av antalet arbetade timmar medför enligt KI antingen skattehöjningar eller nedskär- ningar i välfärdssystemen med ca för att uppnå målet om offentligt finansiellt sparande. KI drar slutsatsen att antalet arbetade timmar måste öka väsentligt. Arbetsutbudet behöver bli högre och arbetslösheten lägre. Den önskvärda situationen är således långt från dagens. Regeringens sysselsättningsmål om att av befolkningen ska vara reguljärt sysselsatt 2004 är avlägset. Detsamma gäller målet om öppen arbetslöshet den öppna arbetslösheten var så hög som , visar SCB:s arbetskraftsundersökning. Svårigheterna för regeringen att nå sitt s.k. ohälsomål är betydande. Den senaste AMS-statistiken () illustrerar också tydligt några av problemen på arbetsmarknaden: Arbetslösheten är fortsatt hög. var av arbetskraften, eller närmare 237 000 personer, inskriven som arbetslös vid landets arbetsförmedlingar. Det är en ökning med 13 000 personer jämfört med . Den största ökningen har skett bland kvinnor. antalet personer som är öppet arbetslösa eller del- i arbetsmarknadspolitiska program uppgick till vilket motsvarar 358 000 personer. Detta är en ökning med personer jämfört med . Drygt 50 000 ungdomar var arbetslösa . Det är en ökning med 7 000 . Antalet långtidsarbetslösa ökade med närmare 9 000 personer mellan och uppgick till 59 000. Också bland ungdomar ökade antalet långtidsarbetslösa . Antalet långtidsinskrivna (i arbetslöshet och/eller program) ökar fortfarande något. uppgick antalet till 37 000, vilket är 2 000 fler än . De omfattande problemen på arbetsmarknaden, ohälsan och det växande utanförskapet är synnerligen allvarliga. Dit hör också den höga korttidsrespektive långtidsfrånvaron från arbete. Det måste löna sig att arbeta. Fattigdomsfällorna måste tas bort så att inte ökade inkomster äts upp av minskade bidrag och höjd skatt. Det sysselsättningspaket som regeringen presenterar i budgetpropositionen innebär ingen lösning på problemen på arbetsmarknaden, i samhällsekonomin eller på globaliseringens utmaningar. Paketet består framför allt av tillfälliga sysselsättningsåtgärder. En stor del av insatserna ska dessutom bara vara verksamma över valet, eller som längst . Finansieringen sker framför allt med lånefinansiering och genom att regeringen manipulerar med utgiftstaket genom att redovisa utgifter som nedsättning av inkomster. Dessutom kan paketet med fler plat- ser väntas ge upphov till betydande undanträngningseffekter. Regeringens subventionerade programplatser hindrar andra arbetslösa från att få riktiga, osubventionerade arbeten. Vi förordar i stället det reformpaket som lagts fram av våra fyra partier gemensamt inom ramen för . Några av våra viktigaste förslag på arbetsmarknads- och arbetslivsområdena är följande: Nystartsjobb som innebär att arbetsgivaravgifterna tas bort helt för personer som levt på vissa offentliga bidrag . Sänkta arbetsgivaravgifter för nyanställningar. En reformering av arbetslöshetsförsäkringen som blir obligatorisk och omfattar alla som förvärvsarbetar. Egenfinansieringen föreslås öka med . En enhetlig och omstrukturerad myndighetsorganisation på det arbetsmarknadspolitiska området, minskade åtgärdsprogram och avskaffande av friåret. Vårt gemensamma förslag från alliansen om en stor inkomstskattereform för alla som arbetar innebär lägre tröskel- och marginaleffekter för låg- och medelinkomsttagare. Det kommer också att göra det mer lönsamt att arbeta, liksom våra förslag som syftar till att uppmuntra och stimulera företagande. Alliansens förslag om skattereduktion för hushållstjänster innebär fler arbetstillfällen och ökade förutsättningar för jämställdhet. Sammantaget räknar vi med att våra förslag kommer att leda till att fler människor kommer tillbaka i arbete, att fler kan och vill driva företag och att arbetsmarknadspolitiken effektiviseras så att matchningen mellan arbetssökande och lediga jobb förbättras. Ramar för utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv av (m), () och () som anför följande. Vi moderater föreslår att ramen för utgiftsområde 13 anpassas nedåt i förhållande till regeringens förslag med , och . Det övergripande målet för moderat politik är att öka välståndet och tryggheten för alla medborgare, något som kräver ett långsiktigt perspektiv. Vår utgångspunkt är att vi vill skapa ett stort utrymme för individuellt självbestämmande och ett gemensamt ansvarstagande för allas trygghet. Den reguljära sysselsättningen måste öka om ska klara av att möta de krav som en åldrande befolkning ställer. Med fler sysselsatta i närings- livet ökar produktionsförmågan, vilket i sin tur ger större utrymme åt hushållens konsumtion och ökade skatteintäkter för finansiering av välfärden. Ett program för ökad sysselsättning måste vara brett och innehålla ömsesidigt förstärkande beståndsdelar om det verkningsfullt ska kunna förbättra ekonomins funktionssätt och produktionsförmåga. Det 10-punktsprogram för ökad sysselsättning som vi moderater presenterar i vår ekonomisk-poli- tiska motion är utformat efter dessa förutsättningar. Det innehåller bl.a. förslag om förbättrad innovationsfinansiering och åtgärder för att förbättra förutsättningarna för småföretag. Sysselsättningen och efterfrågan på arbetskraft påverkas av flera faktorer. Utbudet av arbetskraft, produktivitetstillväxten och konkurrensen är några sådana. Lönebildningen och arbetsmarknadens funktionssätt är beroende av ersättningsreglerna i arbetslöshetsförsäkringen, löneförhandlingsmodellen och skattekilen på arbete. Utbudet av arbetskraft påverkas bl.a. av hur lönsamt det är att arbeta respektive av att vara frånvarande från arbetsmarknaden. Bland de olika delarna i sysselsättningsprogram ingår de förslag som vårt parti tillsammans med , och gemensamt har presenterat inom ramen för . Det gäller bl.a. reformer för att arbetsmarknaden ska bli mer flexibel. Arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring tydliggörs genom att ersättningen sänks och villkoren stramas upp. Vi moderater vill framhålla att arbetslinjen måste förstärkas genom bättre regelefterlevnad och användning av sanktioner i arbetslöshetsförsäkringen. Sambandet mellan arbetslöshet och lönebildning ska klargöras genom att arbetslöshetsförsäkringen i mindre utsträckning än subventioneras via skatter och i större utsträckning genom avgifter baserade på arbetslösheten i respektive arbetslöshetskassa. AMS får en mer självständig ställning och tydlig roll och en enhetlig myndighetsorganisation. Därmed kan matchningen förbättras. En annan viktig del i det moderata sysselsättningsprogrammet avser en reformerad integrationspolitik. Där ingår en rad åtgärder, bl.a. nystartsjobb, lärlingsintroduktion, jobbgaranti och arbetskrav i socialtjänstlagen, skärpt diskrimineringslagstiftning och yrkesprov för att underlätta validering av kompetens. Nystartsjobben, som vi föreslår tillsammans med övriga partier i alliansen, innebär att arbetsgivaravgifterna helt tas bort för personer med en svagare förankring på arbetsmarknaden, t.ex. personer som varit sjukskrivna, arbetslösa, förtidspensionerade eller beroende av socialbidrag längre än . Genom nystartsjobben sänks trösklarna för sysselsättning i näringslivet. Vi moderater vill också förbättra möjligheterna för arbetshandikappade personer att få arbete genom ökade anslag till lönebidrag. Alliansens förslag om ett arbetsavdrag mot förvärvsinkomster minskar tröskeleffekten vid inträde på arbetsmarknaden och reducerar marginaleffekterna. Kostnaderna för att anställa reduceras såväl genom förslagen om sänkta arbetsgivaravgifter vid nyanställningar och i nystartsjobb som genom vidgade möjligheter till korttidsanställningar. Dessa åtgärder leder, tillsammans med bl.a. ett arbetsavdrag för näringsinkomster och avdrag för hushållstjänster, till bättre förutsättningar för företag som vill växa och anställa. Vi motsätter oss på principiella grunder att arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan ökas utan att detta belastar utgiftssidan. Genom att regeringen finansierar åtgärder med minskade intäkter kringgås på ett ej önskvärt sätt det av beslutade budgettaket. Från alliansens sida säger vi nej till regeringens plusjobb och dagens riktade anställningsstöd. Förmånsinteckningarnas värde bör återställas, vilket innebär ett ökat anslagsbehov för lönegaranti. Vi föreslår att ramen för utgiftsområde 14 anpassas nedåt i förhållande till regeringens förslag med , och . Från alliansens sida vill vi göra ett antal myndighetsbesparingar, däribland på och . anslag minskas med sikte på nedläggning av institutet. förordar en annan myndighetsstruktur än regeringen under utgiftsområde 14. Därigenom underlättas möjligheterna att föra en kraftfull och samlad politik mot diskriminering. Vi förespråkar en enhetlig lagstiftning och samordning av rättsväsendets insatser inom diskrimineringsområdet. och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning läggs samman med Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och till en gemensam myndighet, Ombudsmannen mot diskriminering. Vi vill avskaffa anslaget Särskilda utbildningsinsatser. Ramar för utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv (fp) av () och () som anför följande. liberalerna föreslår att ramen för utgiftsområde 13 anpassas nedåt i förhållande till regeringens förslag med , och . En miljon människor som skulle kunna gå till ett arbete gör inte det. I stället är de arbetslösa, sjukskrivna, föremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller fortsätter att studera i väntan på att arbetsmarknaden ska förbättras. Arbete och företagande måste löna sig bättre. Omfattande åtgärder måste vidtas för att bryta segregationen. Det viktigaste är att komma i reguljärt arbete och få språkkunskaper. Från sida vill vi införa ett sysselsättningsmål om att av alla i arbetsför ålder ska ha ett arbete i varje grannskapsområde och valdistrikt. Den bristande jämställdheten måste motverkas. föreslår tillsammans med , i reformer som inriktas mot fler jobb och fler människor i arbete. En stor inkomstskattereform genomförs med tyngdpunkt på att minska tröskel- och marginaleffekterna för låg- och medelinkomsttagare. Genom ett särskilt jobbavdrag blir det mer lönsamt att arbeta och att gå från bidragsförsörjning till försörjning genom arbete. I alliansens reformförslag ingår också en rad förändringar av arbetsmarknadspolitiken och arbetslöshetsförsäkringen. Genom ett antal åtgärder ska det bli mer lönsamt att anställa fler medarbetare och driva företag. Anställning i nya och växande företag underlättas genom sänkta arbetsgivaravgifter. Nystartsjobb införs för att förbättra möjligheterna till arbete för personer som länge varit arbetslösa, sjukskrivna, förtidspensionerade eller socialbidragsberoende. presenterar i sin ekonomisk-politiska motion sitt program för att få fler i arbete. Vi betonar införande av en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring och effektivisering av arbetsmarknadspolitiken. En enhetlig myndighetsorganisation införs, myndigheten ges en självständig professionell ledning och det politiska inflytandet minskas. Friåret avskaffas och åtgärdsprogrammen reduceras, som dagens riktade anställningsstöd ersätts med nystartsjobb. Programmet innefattar också alliansens gemensamma reformförslag. Vi folkpartister vill inte att arbetsföra människor ska tvingas att leva en ofta passiviserande tillvaro på socialbidrag. Därför vill vi införa en jobb- och utvecklingsgaranti för dem som önskar ta i anspråk försörjning från det offentliga. Syftet med garantin är att med hjälp av individuellt utformade åtgärder så snabbt som möjligt hjälpa deltagarna vidare till den reguljära arbetsmarknaden. Vi vill också banta och öppna för nya sätt att arbeta inom arbetsmarknadspolitiken. Arbetsförmedlingsverksamheten kan effektiviseras genom att privata arbetsförmedlingar, branschvisa förmedlingar och bemanningsföretag tillåts komplettera den statliga arbetsförmedlingen. De delar av arbetsmarknadspolitiken som bäst hjälper människor i arbete ska prioriteras. Förmånsinteckningarnas värde bör höjas, vilket innebär ett ökat anslagsbehov för lönegaranti. föreslår att ramen för utgiftsområde 14 anpassas nedåt i förhållande till regeringens förslag med , och . Från alliansens sida vill vi göra ett antal myndighetsbesparingar, däribland på och . anslag minskas med sikte på nedläggning av institutet. Delar av verksamheten överförs till exempelvis universitet. föreslår att ett sparbeting läggs på anslaget Särskilda utbildningsinsatser. Anslaget till Arbetsdomstolen bör utgå och medlen föras till utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Ramar för utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv (kd) av () som anför följande. Vi kristdemokrater föreslår att ramen för utgiftsområde 13 anpassas nedåt i förhållande till regeringens förslag med , och . anser att det ska införas ett nytt styrmål för den ekonomiska politiken och arbetsmarknadspolitiken, nämligen antalet arbetade timmar. Förutom att öka det totala antalet arbetade timmar i ekonomin bör även den totala andelen arbetade timmar hos den arbetsföra befolkningen öka till de nivåer som förekom . Endast genom ett ökat antal arbetade timmar kan välfärdssystemen tryggas på . vill göra radikala omläggningar av skattesystemet och bl.a. genomföra betydande inkomstskattesänkningar, främst för låg- och medelinkomsttagarna. Detta innebär ökad egenmakt för människor med små omständigheter och kommer att stimulera människor till att gå från bidragsförsörjning till arbete, eller från deltidsarbete till längre arbetstid. Därmed minskar utgifterna i socialförsäkringssystemen, och antalet skattebetalare ökar och i och med detta de offentliga intäkterna. Den skatterabatt i form av ett förvärvsavdrag som vi förordar kommer redan på kort sikt att öka utbudet av arbetskraft genom att utbytet av att arbeta ökar jämfört med att inte göra det. Arbetsutbudet påverkas också av efterfrågan på arbetskraft fler söker sig till arbetsmarknaden när det blir fler platsannonser i tidningarna. För att stimulera efterfrågan på arbetskraft har vi en rad förslag riktade mot främst små och medelstora företag, inte minst inom den arbetsintensiva privata tjänstesektorn. har tillsammans med , inom ramen för lagt fram en rad förslag av stor betydelse för arbetsmarknaden. dessa, nystartsjobb, införs för att ge dem en chans som varit arbetslösa, sjukskrivna, förtidspensionerade eller socialbidragsberoende. Vi menar att nystartsjobben gör att stora grupper som inte lyckats etablera sig på arbetsmarknaden får en chans att göra comeback i arbetslivet, vilket medför att arbetsutbudet ökar och människors möjlighet till egenförsörjning förbättras. Alliansens gemensamma förslag om en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring med ett reformerat regelsystem och en höjd egenfinansieringsgrad kommer att leda till både ökad trygghet och en bättre lönebildning. Vi förordar en helt ny arbetsmarknadspolitik som sätter den enskilda människan i centrum och bl.a. öppnar för fler aktörer och större konkurrens mellan dessa. Det gäller bl.a. bemanningsföretag som ska kunna konkurrera om förmedlingsuppdrag för ungdomar. Detta kommer att förbättra matchningen på arbetsmarknaden och gynna dem som drabbats hårdast av den ökande arbetslösheten . anser att det bör göras en särskild satsning på personer som befinner sig i gränslandet mellan statens arbetsmarknadspolitik och kommunernas socialpolitik. Vi kallar reformen Bruk för alla och den riktas till de mellan 10 000 och 20 000 personer som står längst från arbetsmarknaden och varit arbetslösa under en mycket . Inom alliansen är vi eniga om att regeringens s.k. plusjobb måste avvisas eftersom de är tillfälliga jobb och kommer att leda till undanträngningseffekter i kommunerna.