yttr · GT05SkU1y · 2006-01-01 00:00:00 — Utskottet delar regeringens bedömning att skattefriheten för lånedatorer bidragit till att ge en mer kompetent arbetskraft med större datorvana än i många andra länder och att detta givit god reklam som en ledande och framåtblickande IT-nation, vilket också kommit arbetsgivarna till del. Utskottet anser att skattefriheten för lånedatorer bör behållas och avstyrker därför motionerna. 12 Beskattningen av sjömän i det nordiska skatteavtalet Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en förlängning av skattefriheten för sjömän ombord på nordiskt skepp i internationell trafik. Regeringen föreslår (punkt 43) att den skattefrihet som enligt den särskilda övergångsbestämmelsen i artikel 31.3 i det nordiska skatteavtalet gäller för i obegränsat skattskyldiga sjömän som uppbär ersättning för arbete ombord på danskt, färöiskt, finskt, isländskt eller norskt skepp i internationell trafik, förlängs till att gälla också vid taxering. Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot regeringens förslag och tillstyrker därför propositionen i denna del. 13 Begränsningsregeln för fastighetsskatt Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en sänkning av den andel av hushållsinkomsten som högst skall gå till fastighetsskatt på den permanenta bostaden från till . Utskottet avstyrker motionsförslagen om halvering, avskaffande m.m. av fastighetsskatten. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Regeringen föreslår att (punkt 47) den andel av hushållsinkomsterna som i normalfallen högst skall gå till fastighetsskatt på en permanentbostad sänks från till . Regeringen anför att ca 119 000 personer får skattereduktion 2005. Av dessa personer beräknas ca 20 000 även få skattereduktion för förmögenhetsskatt. väntas taxeringsvärdena öka med i genomsnitt . I vissa delar av landet förväntas ökningen bli . Det finns därför skäl att utvidga begränsningsregeln till att omfatta fler hushåll än vad som är fallet . I motion Fi258 yrkandena av m.fl. (m) anför motionärerna att fastighetsskatten är orättvis och uppmuntrar till ökad skuldsättning. Motionärerna vill avskaffa fastighetsskatten. Detta måste emellertid av statsfinansiella skäl ske stegvis. Som ett första steg föreslås att det samlade skatteuttaget för småhus begränsas genom ett tak för hur hög skatten kan bli. Som högst skall skatten vara per kvadratmeter värdeyta (ungefär lika med boyta) och per kvadratmeter tomt, dock maximalt för tomten. Vidare sänks skattesatsen på småhus 2007. Fastighetsskatten på hyresfastigheter sänks 2008. I motion Fi317 yrkande 16 av m.fl. (fp) anförs att avvecklingen av fastighetsskatten kommer att ta tid eftersom staten gjort sig så beroende av denna intäktskälla. De anser emellertid att borttagandet av fastighetsskatten skall påbörjas genast, från . Skattesatsen på småhus sänks från 2006 och till 2007. Skatten på flerfamiljshus sänks från 2006 och vidare till 2007. I motion Fi307 yrkandena 14 av Per m.fl. (kd) föreslås att den statliga fastighetsskatten slopas helt för småhus (egna hem) och bostadshyreshus (hyresrätter och bostadsrättsföreningar), kommersiella lokaler och industrienheter. I stället får kommunerna rätt att ta ut en fast avgift per småhus, per bostadslägenhet samt per kvadratmeter lokalyta för kommersiella lokaler och industrienheter. Den totala kommunala avgiften får inte överstiga kommunernas självkostnader för gator/ vägar och parkering, räddningstjänst samt fysisk planering. Avgiften per småhusenhet får maximalt uppgå till , avgiften per bostadslägenhet får maximalt uppgå , avgiften för kommersiella lokaler får maximalt uppgå till per kvadratmeter och avgiften för industrienheter får maximalt uppgå till per kvadratmeter . Reavinstskatten vid försäljning av privatbostadsfastighet och bostadsrätt höjs till den generella nivån på och uppskovsrätten vid kapitalvinstbeskattningen halveras. Också i motion Fi318 yrkande 7 av m.fl. (kd) framställs ett yrkande om att fastighetsskatten skall ersättas med en fastighetsavgift. I motion Sk528 yrkandena 6 och 7 av m.fl. (c) anförs att sambandet mellan fastighetsskatten och avdragsrätten för räntor gör att fastighetsskatten, givet en rättvis utformning, kan ses som ett system för att underlätta för unga generationer att skapa sitt boende. Ett avskaffande av fastighetsskatten skall därför ske på ett ansvarsfullt sätt, så att alla intressen i samhället tas till vara. Motionärerna föreslår att fastighetsskatten sänks till 2006 samt till för hyreshus. Vidare föreslås att kapitalvinstbeskattningen vid försäljning av fastigheter höjs till samt att uppskovsavdraget begränsas så att alltid skall beskattas vid försäljning och inköp av annan fastighet. I motion Fi219 yrkandena 1 och 2 av () begärs ett tillkännagivande om att fastighetsskatten skall avskaffas successivt med början och att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag om frysta taxeringsvärden. Enligt utskottets mening är fastighetsskatten en viktig inkomstkälla vid finansiering av den gemensamma välfärden. Den fyller dessutom en viktig funktion inom kapitalbeskattningen genom att den bidrar till att olika typer av kapitaltillgångar kan få en likformig och enhetlig beskattning. Utan en sådan neutralitet vid beskattningen skulle det vara svårt att upprätthålla en generell avdragsrätt för räntor. Utvecklingen med höjda taxeringsvärden har medfört att fastighetsskatten anpassats och utvecklats för att undvika oönskade effekter. En dämpningsregel har införts och innebär att en höjning av taxeringsvärdet slås ut vid uttaget av fastighetsskatt. Vidare tillämpas en särskild begränsningsregel för att fastighetsskatten på permanentbostäder inte skall utgöra en oproportionerlig del av hushållens inkomster. Regeringens förslag innebär att begränsningsregeln nu utvidgas så att såväl de hushåll som omfattas av dagens regler som ytterligare hushåll får en sänkning av sin fastighetsskatt. Utskottet har inte någon erinran mot regeringens förslag och tillstyrker att det genomförs. När det gäller motionsförslagen syftar dessa genomgående till att avskaffa fastighetsskatten. Utskottet är mot bakgrund av vad som anförts om fastighetsskattens statsfinansiella betydelse och dess roll inom kapitalbeskattningen inte berett att tillstyrka åtgärder med denna inriktning. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionsyrkandena. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om halvering, avskaffande m.m. av förmögenhetsskatten. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Förmögenhetsskatten uppgår till av den skattepliktiga förmögenheten. Fribeloppet är för enskilda fysiska personer och för sambeskattade par . Sambeskattade föräldrar respektive ensamföräldrar skall dessutom sambeskattas med sina hemmavarande barn . I en särskild begränsningsregel för förmögenhetsskatt har det föreskrivits att en person som betalar fastighetsskatt eller en med en sådan person sambeskattad person och som har medgivits skattereduktion för fastighetsskatten också kan medges skattereduktion för förmögenhetsskatt på den del av förmögenheten som hänför sig till bostadsfastigheten. I betänkande SOU 2002:47 Våra skatter? föreslogs ett slopande av förmögenhetsskatten (finansierat genom en höjning av avkastningsskatten på pensionsförsäkringar). I huvudbetänkande SOU 2004:36 Reformerade egendomsskatter föreslogs att värderingen av tillgångar och skulder skulle sättas till , att det skulle införas en generell skatteplikt för alla marknadsnoterade aktier, att fribeloppet skulle sättas till och att sambeskattningen mellan makar och sambor skulle avskaffas. I motioner från , föreslås att förmögenhetsskatten halveras 2006 och att den avskaffas under nästa mandatperiod. Yrkanden med denna inriktning framställs i motionerna Fi258 yrkande 13 av m.fl. (m), Fi317 yrkande 2 av m.fl. (fp), Fi319 yrkande 2 av Per m.fl. (kd) och Fi296 yrkande 2 av m.fl. (c). I Fi258 yrkande 13 (m) föreslås dessutom att förmögenhetsskatten sänks 2008. I Fi319 yrkande 12 (kd) begärs ett tillkännagivande om en amnesti i samband med avskaffandet. I Fi319 yrkande 6 (kd) och Fi321 yrkande 7 av Per m.fl. (kd) finansieras skattesänkningen genom att bolagsskatten höjs till . I motion Fi219 yrkande 3 av () föreslås att fastigheter undantas. Utskottet vill betona att förmögenhetsskatten fyller en viktig fördelningspolitisk funktion. Från statsfinansiell synpunkt är de inkomster staten har av förmögenhetsskatten, beräknade till , också av betydelse. Av redogörelsen ovan framgår att regeringen är inriktad på att fortlöpande ompröva förmögenhetsskattens utformning med hänsyn till bl.a. olika ekonomiska förhållanden i samhället. I budgetpropositionen pekade regeringen på vissa problem i samband med förmögenhetsskatten och framhöll behovet av förändringar som syftar till att öka likformigheten och minska orättvisorna i beskattningen. Av propositionen framgår att reger- ingen här främst syftar på undantaget från skatteplikt för huvuddelägares Regeringen angav också vilka principer som förändringarna av förmö- genhetsskatten närmast bör inriktas på, nämligen höjda fribelopp, slopat undantag från skatteplikt för huvuddelägares aktier samt införande av ett tak för uttag av förmögenhetsskatt. Enligt utskottets mening finns det mot den angivna bakgrunden inte någon anledning att nu ändra inriktningen av reformarbetet med avseende på förmögenhetsskatten och än mindre att överväga ett avskaffande av för- Utskottet avstyrker de aktuella motionerna. 15 Förmögenhetsskatt på överlikviditet i onoterade bolag Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om ändrade regler vid förmögenhetsbeskattningen av onoterade aktier. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Så kallat arbetande kapital i företag är fritt från förmögenhetsskatt. Detta innebär att förmögenhet som är nedlagd i näringsverksamhet är skattefri. Tillgångar anses hänförliga till näringsverksamhet om de stadigvarande brukas, omsätts eller på annat sätt ingår i verksamheten. Förmögenhet som tillhör kapitalförvaltning är däremot skattepliktig. Med förmögenhet som tillhör kapitalförvaltning avses i princip värdepapper och dylikt som för en enskild näringsidkare vid en avyttring skulle vinstbeskattas under inkomst av kapital. Även förmögenhet som är nedlagd i näringsfastighet är skattefri. Den privata delen av en näringsfastighet är dock skattepliktig. Om skulderna i en rörelse är större än tillgångarna får underskottet inte räknas av mot andra skattepliktiga tillgångar. Vid värdering av aktier som inte är marknadsnoterade beaktas tillgångar och skulder i den juridiska personen i den omfattning som skulle ha gällt om de innehafts direkt av delägaren (14 § lagen om statlig förmögenhetsskatt). har i några uppmärksammade fall genomfört granskningar av onoterade aktiebolag och deras ägare och har därvid bedömt att kapital som finns i bolaget skall förmögenhetsbeskattas eftersom det inte kan anses hänförligt till den förmögenhetsskattefria näringsverksamheten. I motion Sk451 av m.fl. (m, fp, kd, c) anför motionärerna att en rad företagare upptaxerats för överskottslikviditet som anser sig ha upptäckt i företagen. Följden har blivit att stor osäkerhet råder om vad som gäller för enskilda företag och företagare. Motionärerna föreslår ett klarläggande som innebär att företagets behov av sin överskottslikviditet normalt skall godtas samt att sådan överskottslikviditet i så fall endast skall kunna utgöras av delar av eller hela andelen tillskjutet kapital, och inte i något fall över huvud taget skall kunna utgöras av i företaget upparbetat kapital. Det måste nämligen anses orimligt att medel som genererats i bolagssektorn och som inte behövs där skall beskattas hos bolagets ägare. Skulle så verkligen anses vara fallet slår det hårt mot företagandeklimatet i . Endast då det är fråga om ett uppenbart skatteundandragande från ägarens sida bör beloppet inte anses ingå i näringsverksamheten. Motionärerna begär att beslutar en lagändring i enlighet med vad som anförs i motionen. I motion Sk390 av och () begärs att skall ge regeringen i uppdrag att återkomma till med förslag som omöjliggör prövningar av den typ som förekommer när kapital i fåmansbolag förmögenhetsbeskattas. I motion Sk437 av och () begärs ett tillkännagivande om att möjligheten att förmögenhetsbeskatta kapital i aktiebolag avskaffas. I motion Sk379 av Per m.fl. (v) anförs att det måste finnas regler som förhindrar att förmögenheter i bolag undgår förmögenhetsskatt, men att det gällande regelsystemet dock verkar en aning stelt. Särskilt när tillämpningen uppfattas som godtycklig. Bland dem som känner sig felaktigt behandlade hittar man företagare som hade långt framskridna planer på investeringar, men där dessa inte redovisats i årsredovisningen. De har också drabbats av skattetillägg. Ytterligare en fråga är hur den latenta skatteskulden som finns vid värderingstillfället skall behandlas. Om beslut kan anses riktigt bör den privata förmögenheten reduceras med den latenta skatteskuld som finns vid ett eventuellt uttagstillfälle. Det måste anses orimligt att företagaren skall skatta för hela det förmögenhetsbelopp som lyfts ur bolaget. Det får inte framstå som om överprövar företagets investeringsbehov. Vad som ovan anförts om behov av regelförändringar när det gäller överskottslikviditet bör som sin mening ge regeringen till känna. De nu aktuella reglerna, och då särskilt bestämmelsen om genomlysning av onoterade aktiebolag, har en utformning som gör att gränsdragningen mellan skattepliktiga och ej skattepliktiga förmögenhetstillgångar inte påverkas av om näringsverksamheten bedrivs under enskild firma eller i ett onoterat aktiebolag. I motionerna Sk390 och Sk437 är inriktningen att själva genomlysningen skall tas bort och i motion Sk451 föreslås särregler som gör att tillgångar som är förmögenhetsskattepliktiga i en enskild firma inte behöver vara det om samma näringsverksamhet i stället bedrivs i ett onoterat aktiebolag. Enligt utskottets mening är det inte aktuellt att genomföra den typ av förändringar som föreslås i dessa motioner. Det framgår av motionerna att tillämpningen av dessa regler har överraskat och i en del fall väckt starka känslor. Finansminister har också i uttalanden i medier konstaterat att de frågor som väcks med anledning av att dessa regler tillämpats i ett större antal fall är sådana som kan behandlas i den översyn av skattesystemet som kommer att påbörjas . Utskottet är med hänsyn härtill inte heller berett att tillstyrka motion Sk379. Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionerna. 16 Uthyrning av privatbostad Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om en reduktion av skatten vid uthyrning av privatbostad. Jämför avvikande mening 4 (c). När en privatbostadsfastighet eller en privatbostad upplåts skall ersättningen tas upp i inkomstslaget kapital. Detsamma gäller när en bostad som innehas med hyresrätt upplåts. Utgifterna för upplåtelsen får inte dras av. I stället skall avdrag göras med för varje privatbostadsfastighet, privatbostad eller hyreslägenhet. Vid upplåtelse av en privatbostadsfastighet skall vidare ett belopp som motsvarar av intäkten av upplåtelsen dras av. Upplåts en hyresrätt skall i stället den del av upplåtarens hyra som avser den upplåtna delen dras av. För bostadsrätt gäller att den del av innehavarens avgift eller hyra som avser den upplåtna delen skall dras av. Avdragsmöjligheterna är mer begränsade om upplåtelsen gäller någon form av närstående (42 kap. 3032 §§ IL, prop. 1989/90:110 s. 512, bet. 1989/90:SkU30). I motion Bo335 yrkande 11 av m.fl. (c) anför motionärerna att behovet av studentbostäder är stort och de föreslår att medel avsätts så att skatten på uthyrning av privatboende kan reduceras. De nuvarande reglerna för beskattning vid uthyrning av privatbostad infördes i samband med skattereformen och innebär att inkomster vid uthyrning av privatbostad beskattas på ett enhetligt och likformigt sätt. Utskottet är inte berett att tillstyrka att undantag från dessa regler nu införs och avstyrker därför motionen. 17 Höjd fastighetsskatt på vattenkraftverk Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en höjning av fastighetsskatten på vattenkraftverk från till och en tillfällig höjning med . Regeringen föreslår (punkterna 32 och 36) att fastighetsskatten på vattenkraftverk höjs från till . Därutöver höjs fastighetsskatten på vattenkraftverk tillfälligt med , från till . Den tillfälliga höjningen skall gälla under taxeringsåren 20072011. Syftet med den tillfälliga höjningen är att finansiera stödet för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus och stödet för konvertering från oljeuppvärmning av bostadshus. Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot regeringens förslag och tillstyrker därför propositionen i denna del. Utskottets delförslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att reformerade 3:12-reg- ler bör träda i kraft och avstyrker motionsförslagen om ytterligare avsättningar i syfte att skapa utrymme för förslag som går längre än regeringens förslag. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Regeringen aviserar att reformerade 3:12-regler kommer att träda i kraft . I budgetpropositionen (prop. 2004/05:1, volym 1, avsnitt 8.3.4 s. 211 och 212) gjorde regeringen bedömningen att 3:12-reglerna bör förändras så att de blir mer gynnsamma för företagen. Regeringen hänvisade till det fördjupade analysarbete om reglerna som bedrevs av en av finansministern särskilt förordnad expertgrupp. Denna expertgrupp har i promemorian Reformerad ägarbeskattning effektivitet, prevention, legitimitet redovisat resultatet av sitt arbete. Gruppen presenterade två förslag. Ett av dessa förslag det s.k. begränsade alternativförslaget har remissbehandlats. Regeringen har beslutat lagrådsremissen Reformerade beskattningsregler för ägare i fåmansföretag. , anför att den beslutade lagrådsremissen visar att regeringens förslag är otillräckligt och de avsätter 0,9 miljarder i syfte att kunna lägga ett förslag som går längre än regeringens. De avser att återkomma med den exakta utformningen i anslutning till regeringens proposition. Yrkanden med detta innehåll finns i motion Fi258 yrkande 31 av m.fl. (m) och Fi317 yrkande 6 av m.fl. (fp). Utskottet har ingen invändning mot regeringens bedömning att de reformerade beskattningsreglerna för ägare i fåmansföretag kommer att träda i kraft . När reformen har fått full verkan kommer skatten att ha sänkts med totalt . Utskottet anser inte att det finns behov av ett längre gående förslag och avstyrker därför motionsyrkandena om en ytterligare avsättning med . Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om ett riskkapitalavdrag och om sänkta skatter för avkastning på andelar. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Ett tidsbegränsat riskkapitalavdrag infördes . Avdraget var avsett att gälla till dess problemen kring de små och medelstora företagens kapitalförsörjning kunde få en permanent lösning. Sådana permanenta regler har numera införts genom de särskilda lättnader som gäller vid beskattningen av utdelningar och kapitalvinster på onoterade aktier. Regeringens aviserade förslag om reformerade beskattningsregler för ägare i fåmansföretag innebär att lättnadsregeln ersätts med en sänkning av kapitalskattesatsen från till för onoterade andelar och från till för onoterade andelar som är kvalificerade. , föreslår att ett riskkapitalavdrag införs för att ytterligare stimulera framväxten av privat investeringskapital. Utformningen av riskkapitalavdraget kommer att redovisas . Yrkanden med detta förslag framställs i motionerna Fi258 yrkande 39 av m.fl. (m), Fi317 yrkande 4 av m.fl. (fp), N480 yrkande 11 av m.fl. (kd) och Fi319 yrkande 4 av Per m.fl. (kd). I motion Fi317 yrkande 5 (fp) anförs att ägarnas skatt på avkastningen av aktier bör sänkas och motionärerna avsätter för detta ändamål . För små och medelstora företag som inte i alla avseenden har tillgång till den internationella kapitalmarknaden kan inte bortses från att den personliga kapitalbeskattningen inverkar på avkastningskravet och därmed i viss mån fungerar som en skatt på företagens investeringar. Detta förhållande har motiverat en lättnad i beskattningen av utdelningar och kapitalvinster på aktier i onoterade bolag som infördes och har utvidgats genom olika beslut . Den expertgrupp som har haft till uppgift att analysera 3:12-reglerna har också tagit upp frågan om de nuvarande lättnadsreglernas utformning och har föreslagit att dessa ersätts med en sänkning av kapitalskattesatsen. Detta förslag återfinns i den lagrådsremiss som beslutats av regeringen. Enligt utskottets mening pågår det ett arbete som syftar till att förbättra och effektivisera användningen av det lättnadsutrymme som de nuvarande reglerna representerar. Utskottet är inte berett att tillstyrka motionärernas förslag om att ytterligare lättnader skall tillskapas i form av ett nytt riskkapitalavdrag eller en generell lättnad för avkastningen på andelar. Utskottet avstyrker de aktuella motionsyrkandena. 20 Uppskov med beskattningen av kapitalvinst Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om en möjlighet till uppskjuten kapitalvinstbeskattning för delägare i fåmansaktiebolag. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Nuvarande regler om beskattning av kapitalvinst vid avyttring av tillgångar bygger på principen att vinsten tas upp till beskattning det beskattningsår under vilket avyttringen sker. Med avyttring avses försäljning, byte och liknande överlåtelse. Fysiska personers kapitalvinster vid avyttring av aktier eller andra delägarrätter beskattas i inkomstslaget kapital med en statlig skatt på . Det gäller t.ex. kapitalvinster vid försäljningar av marknadsnoterade och onoterade aktier och andelar i värdepappersfonder. Kapitalvinster vid försäljning av delägarrätter i fåmansföretag beskattas enligt särskilda regler, till en del som inkomst av tjänst och till en del som inkomst av kapital. , föreslår att kapitalförsörjningen förbättras genom en möjlighet till uppskjuten kapitalvinstbeskattning för delägare i fåmansaktiebolag. Uppskov skall ges för kapitalvinster upp till ett belopp av om vinsten investeras i ett nytt onoterat företag. Yrkanden framställs i motionerna Fi258 yrkande 40 av m.fl. (m), Fi317 yrkande 3 av m.fl. (fp), Fi319 yrkande 15 av Per m.fl. (kd) och Fi296 yrkande 5 av m.fl. (c). Viktiga skäl för att inte ha olika former av undantagsregler vid kapitalbeskattningen kan härledas ur de principer som skattereform vilar på. Skattebasen skall vara så bred som möjligt för att skattenivån skall kunna hållas låg. Olika avvikelser från huvudregeln om beskattning vid avyttring riskerar i förlängningen att leda till att skattebasen urholkas, vilket i sin tur om skatteintäkterna skall bibehållas medför ett behov av att höja skattesatsen för de transaktioner som fortfarande skall omfattas av huvudregeln. Avvikelser kan också motivera till skattebetingade val av investeringsobjekt och på det sättet vara ofördelaktigt för samhällsekonomins sätt att fungera. Förutom att olika former av särbehandling vid beskattningen kommer i konflikt med grundläggande principer i skattesystemet skulle ett system med skatteuppskov vid företagsförsäljningar numera inte heller kunna införas utan att hänsyn tas till att EG-rätten ställer krav på att återinvesteringar i företag i andra länder inom EU inte diskrimineras. Trots att en återinvestering görs utanför skulle den därmed ändå påverka den svenska skattebasen. Utskottet avstyrker med det förda de nu aktuella yrkandena. 21 Etableringskonto och startaeget-sparande Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om etableringskonto och startaeget-sparande.