yttr · GT05BoU3y · 2006-01-01 00:00:00 — Jag vill se ett tillfälligt stopp för etablering och utbyggnad av externa köpcentrum för att utvärdera konsekvenserna av hittillsvarande sådana etableringar ur miljösynvinkel och social synvinkel. Jag vill även att etablering och utbyggnad av externhandel alltid skall föregås av en tillståndsprövning enligt samt en kartläggning av de sociala konsekvenserna. Vad jag nu med anledning av motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 119 anfört bör med avslag på regeringens förslag till reviderat delmål som sin mening ge regeringen till känna. Delmålet för minskat buller är för snävt. Jag anser att det mer måste utgå från ett folkhälsoperspektiv. Man bör därmed inte inskränka sig till endast trafikbuller, utan det bör gälla allt buller. Det bör även vara en ambition att antalet människor som känner sig störda av buller skall minska. Detta gäller både buller som är över riktvärden och sådant buller som inte är det men som däremot är och därför störande. Genom förtätning utnyttjas områden som man vet är bullerstörda för bebyggelse; jag anser detta olämpligt. Om man ändå bygger i störda lägen bör man se till att alla lägenheter har en tyst sida. I större städer där man har problem med buller bör åtgärdsprogram för buller upprättas. skall kunna anmodas använda alternativa gatubeläggningar. Två miljoner människor anses vara utsatta för buller som överskrider riktvärdena för utomhusbuller vid bostaden, och antalet som exponeras över riktvärdena ökar kontinuerligt till följd av ökad trafik och bebyggelse i mer bullerstörda lägen. Det är därmed tydligt att riktvärden inte är ett till- räckligt skarpt instrument för att man i planering och vid politiska beslut skall fatta beslut i rätt riktning. Jag vill även införa bindande gränsvärden för buller. Därmed blir kraven på åtgärder större. Vad jag nu med anledning av motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 92 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Energianvändning m.m. i byggnader För att konkretisera delmålet om minskad energianvändning i byggnader bör en procentandel för minskningen anges. Dessutom bör det tydliggöras att en större energiandel skall komma från förnybara källor. Jag föreslår därför följande formulering: Miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler minskar och är lägre än . Detta skall bl.a. ske genom att den totala energianvändningen minskas samt att andelen energi från förnybara källor ökar kontinuerligt. Den miljövänligaste kilowattimmen är den som inte produceras. Därför bör fokus först ligga på energisnåla lösningar. Steg två är att se till att den energi man behöver är långsiktigt hållbart producerad. All av staten subventionerad renovering såsom ROT-bidrag skall ha en klar miljöambition. I bygger vi hus med tanken att de skall hålla . Det är bra men det gör också det viktigt att göra rätt från början. Nyproducerade hus måste vara energisnåla och vid behov uppvärmda på ett bra sätt. Solfångare för tappvärmevatten bör vara obligatoriskt liksom effektdrivande elvärme bör vara förbjudet. Det är ur samhällsperspektiv problematiskt att den högkvalitativa elen används till ett lågkvalitativt ändamål som uppvärmning, såväl direktverkande som via t.ex. värmepumpar. Speciellt olyckligt är att värmepumpar så gott som alltid kompletteras med el som toppvärmekälla. bör därför fatta beslut om delmålets utformning i enlighet med mitt förslag samt som sin mening ge regeringen till känna vad jag med anledning av motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 111 i övrigt anfört. Nytt delmål om biologisk mångfald i tätorter Flera hotade arter förekommer i bebyggda miljöer (inklusive sand- och grustäkter som i miljömålsstrukturen räknas till bebyggd miljö). Bland de arter som är aktuella för åtgärdsprogram är det främst två grupper för vilka bebyggelsemiljöer har stor betydelse. Det är dels ett antal arter som har en väsentlig del av sina förekomster i pågående eller tidigare sand- och grustäkter, dels arter knutna till hålträd och gamla grova träd. De arter som lever i pågående eller tidigare sand- och grustäkter hotas främst av igenplantering eller spontan igenväxning efter täktens avslutande. När det gäller grova träd och hålträd behövs först en kartläggning av dem och sedan en aktiv planering för bevarande och återskapande av dem. Planeringsinstrumenten finns framför allt hos kommunerna, dels genom deras ansvar för den fysiska planeringen i stort, dels genom att det vanligen är kommunerna som sköter parker, grönytor och planteringar inne i tätorterna. (upp till Limes norrlandicus) är viktigast i detta avseende, men en del hotade arter i grova träd och hålträd finns även längre norrut. Prioritering av hotade arter i täktåterställningsärenden samt grova träd behöver lyftas fram i ett särskilt delmål om bevarande av biotoper i bebyggd miljö. Vad jag nu med anledning av motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 99 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det finns människor som har besvär eller upplever obehag av strålning och elektromagnetiska fält. För att dessa och andra skall kunna välja att inte utsätta sig för förhöjd bakgrundsstrålning skall varje kommun ha skyldighet att upprätta minst en lågstrålande zon. Området bör vara lämpligt för boende, och skyddet mot strålning måste vara långsiktigt. Vad jag nu med anledning av motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 50 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Vattendragen bör åter bli miljöer för vandrande fiskarter som lax, laxöring och ål. råder brist på strömmande vatten. Många arter som är beroende av biotopen strömmande vatten återfinns bland hotade arter. Vi anser att det skall finnas förbiflöde vid alla kraftverk. Det innebär att de utbyggda älvarna bör förses med erforderliga och ändamålsenliga laxtrappor och vandringsvägar för ål, i de fall det inte redan finns. I de fall anordningar för fiskens vandringar inte finns anlagda förutsätter tillkomsten av sådana att den vattendom som reglerar den aktuella vattenkraftsanläggningen kan omprövas. Det finns anledning att skyndsamt se över frågan om hur behovet av förbiflöden i befintliga vattenkraftverk kan tillgodoses och, som en del i detta, hur ändamålsenliga reglerna för omprövning av vattendomar är i sammanhanget. är intresset för restaurerande av sjöar eller vattendrag ibland stort, men kostnaden för att upphäva vattendomen kan vara större än den för restaureringen. Vad jag nu med anledning av motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 58 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det finns stora potentialer i att göra natur- och kulturvärdesinformation tillgänglig för markägare och allmänhet via digitala kartor. kan direkt se om ett avverkningsanmält objekt innehåller kända kulturminnen och meddela detta. Problemet är att objekten inte alltid är kända eller helt inlagda. Ett annat problem är att dessa upplysningar inte kan lämnas vid exempelvis gallringar, vilka ju inte är anmälningspliktiga. Jag vill därför att uppgifterna om kulturminnen skall göras så lättillgängliga som möjligt så att skogsägaren, virkesköparen och entreprenören lätt kan komma åt dem. När så har skett kan man rätteligen höja kraven på skogsägaren att ta vederbörlig hänsyn. Åtgärder i form av rådgivning och information till skogsbruket samt utveckling av skonsammare markberedningsmetoder och bättre incitament för maskinförare att ta hänsyn är också av största vikt för att rädda kulturvärden i skogen. Vad jag nu med anledning av motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 80 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.