yttr · GT05TU6y · 2006-01-01 00:00:00 — yttrande 2005/06:TU6y beslutade att bereda trafikutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 20005/06:190 Skatt på flygresor jämte eventuella motioner. I sitt yttrande tar trafikutskottet upp propositionens yrkande 1. Lag om skatt på flygresor samt följdmotionerna i relevanta delar. Vidare behandlas följande motionsförslag om skatt på flygresor som har väckts med anledning av proposition 2005/06:160 Moderna transporter och som med detta yttrande överlämnas till skatteutskottet. 2005/06:T24 yrkande 8 2005/06:T26 yrkande 2 2005/06:T27 yrkande 4 I propositionen förslås att en skatt på flygresor skall införas, utformad som en skatt på transporterade passagerare. Såsom motiv för skatten anges behovet av att begränsa luftfartens klimatpåverkan. Det hänvisas till att regeringen i budgetpropositionen för aviserade en skatt på flygresor som ett led i den gröna skatteväxlingen; skatten beräknades inbringa ca i bruttoskatteintäkter och en periodiserad nettoeffekt på . I den nu framlagda propositionen anmäls att beräkningarna visar något lägre intäkter, nämligen i bruttoskatteintäkter och en periodiserad nettoeffekt på . Flygskatt skall betalas för passagerare som reser från en svensk flygplats i ett flygplan som är godkänt för fler än tio passagerare. I lagen om skatt på flygresor definieras vissa begrepp, däribland flygföretag. Även begreppet destination inom definieras, och det anges innefatta även utomeuropeiska delar av de angivna länderna. Skattskyldig skall det flygföretag som utför flygningen vara. Vissa undantag skall gälla. Bland annat skall flygskatt inte betalas för passagerare som reser till en flygplats inom det stödområde A som anges i bilagan till lagen eller i respektive från en flygplats inom de stödområden A eller B, som anges i bilagan till lagen, eller till en destination inom . De föreslagna undantagen från passagerarskatten kan anses som ett statligt stöd enligt EG-rätten och kräver ett godkännande av Europeiska kommissionen för att bli gällande. Enligt regeringens bedömning kommer stödet att anses förenligt med berörda regler i EG-för- draget (art. 87 c). Det hänvisas även till meddelande från kommissionen om riktlinjer för finansiering av flygplatser m.m. En ansökan kommer att tillställas kommissionen . Flygskatten skall tas ut med per passagerare som reser till en destination inom och med per passagerare som reser till en annan destination. Lagen om skatt på flygresor föreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Avslag på propositionen yrkas i motion 2005/06:Sk26 av m.fl. Motionärerna anser att alla transportslag skall bära sina kostnader, även de som är förenade med negativ miljöpåverkan. Det framlagda förslaget får enligt motionärernas mening endast marginella effekter på miljön, medan risken är stor att man bland allmänheten får mindre acceptans för miljöförbättrande skatter. Flyget är nödvändigt för att skapa bättre förutsättningar för arbetsmarknaden, det regionalpolitiska perspektivet och besöksnäringen. Även i motion 2005/06:Sk22 av och föreslås avslag. De hänvisar till att och anser att skatten snarare skulle hota miljön. Framför allt befarar de att turistindustrin skadas. Motion 2005/06:Sk25 av innehåller också ett yrkande om avslag. Motionären anser att såsom ett geografiskt stort men glest befolkat land är beroende av flyget för tillväxt och välfärd i hela . Han pekar på att valt att avskaffa sin flygskatt, och de anser att detta kan innebära konkurrenssnedvridande effekter till nackdel för framför allt . När det gäller miljöeffekter kritiseras förslaget för att sakna koppling till den faktiska bränsleförbrukningen. Dessutom hänvisas till beräkningar av () enligt vilka av de inrikesflygresor som förväntas försvinna kommer att ersättas med bilresor enligt beräkningar av . Motionären förordar ett system med handel för utsläppsrätter som ett kostnadseffektivt alternativ. Avslag yrkas även i motion 2005/06:Sk21 av och . Kritiken går ut på att bestämmelserna inte innebär något incitament för flygbolagen att vida åtgärder för att minska flygets miljöbelastning; även om ett flygbolag skulle utveckla en mer miljövänlig teknik kvarstår skatten oförändrad. Att antalet fyllda flygstolar minskar marginellt bidrar inte heller till att det blir färre flygplan i luften, sägs det vidare. Däremot är sannolikheten stor att de personer som skulle ha suttit i dessa stolar i stället väljer bilen. I motion 2005/06:T26 av m.fl. sägs att flygskatten inte bör införas eftersom den kan medföra en försämrad trafik som en miljöstyrande effekt uteblir. Särskilt hårt skulle skatten slå mot flyglinjer med svagt reseunderlag och mot landets mindre flygplatser (yrkande 2). Skatten kommer generellt att drabba de mindre flygplatserna hårt, anser . Högmark i motion 2005/06:T27. Särskilt utsatta blir och flygplatser, eftersom lågprisaktörer kommer flytta sin verksamhet från dessa flygplatser. Detta kommer i sin tur att innebära väsentliga bortfall av intäkter inom besöksnäringen och betydligt färre arbetstillfällen. En flygskatt bör inte ingå i en modern luftfartspolitik är slutsatsen (yrkande 4). Avslag på propositionen yrkas i motion 2005/06:Sk27 av m.fl. Motionärerna anser att den föreslagna skatten saknar direkt koppling till miljöeffekter. Å andra sidan har den en rad nackdelar. ten skulle slå hårt mot flyglinjer med svagt reseunderlag och mot landets mindre flygplatser. Vidare skulle främst privatresenärer drabbas, men även näringslivets förutsättningar i många delar av landet kommer att försämras, menar motionärerna. Risken är också att flygtrafiken flyttar från till . Motionärerna hänvisar också till Lagrådets kritik, bl.a. med avseende på förslagets förenlighet med EG-rättens statsstödsregler (yrkande 1). bör inom EU verka för gemensamma ekonomiska styrmedel mot flygets klimatpåverkan. Motionärerna förordar skatt på flygbränsle eller handel med utsläppsrätter, som de anser har en mer direkt koppling till en sådan klimatpåverkan. Sammanfattningsvis anser de att det är bättre att vänta på ett fungerande system på EU-nivå än att och dessutom ensidigt inför ett dåligt system (yrkande 2). I valet av styrmedel bör man ta hänsyn till att flygets utsläpp på högre höjd ger större klimatpåverkan än på marken, framhåller motionärerna (yrkande 3). I motion 2005/06:Sk24 av m.fl. yrkas avslag på propositionen. Miljömässigt har skatten samma effekt som ett slag i luften, anför de. Däremot skulle den slå hårt mot dels enskilda människor med lägre inkomster, dels näringslivet och därmed sysselsättningen på en rad orter i landet. Vidare anser man det vara anmärkningsvärt att beslutade om intäkterna från skatten , dvs. innan förslaget var färdigutrett. I motion 2005/06:T24 av och framhålls att man inte skall äventyra de mindre flygplatsernas överlevnad genom införandet av en flygskatt. Regeringens förslag kommer att minska resandet, vilket kommer att påverka även Axamo flygplats negativt, hävdar motionärerna. Det är anmärkningsvärt att regeringen tänker utforma skatten som ett fast belopp per resa, vilket får till följd att låginkomsttagare drabbas hårdast. Näringslivet i liksom i övriga är på grund av långa avstånd inom landet och till viktiga regioner utomlands extremt beroende av frekventa och kostnadseffektiva transporter. Den nya flygskatten innebär risk för en hämmad tillväxt men också för en accelererande social och regional klyvning av (yrkande 8). Likaså i motion 2005/06:Sk20 av m.fl. yrkas avslag på propositionen. Grundläggande krav på en miljöskatt är att den har en miljöstyrande effekt, anför motionärerna. Förslagets allvarliga brister kan snarare medföra extra miljöbelastning. kommer färre transporter att utföras inom landet, vilket är märkligt mot bakgrund av uttalandena 2006 om viljan att satsa på turismen i landet. Vidare hävdas att flygtrafiken kommer att försvinna från många regionala flygplat- ser utan att alternativa resmöjligheter erbjuds, vilket innebär en väsentligt mycket sämre situation för näringslivet. Motionärerna saknar vidare en fördelningspolitisk analys avseende olika resenärsgrupper. Skatten torde i praktiken ha tillkommit av fiskala skäl snarare än miljöstyrande (yrkande 1). För att komma tillrätta med flygets miljöbelastning förordar motionärerna i stället att flygtransporterna inlemmas i EU:s system för handel med utsläppsrätter, då ett sådant system skulle tillgodose kraven på såväl ett tydligt incitament som konkurrensneutralitet (yrkande 2). I motion 2005/06:Sk23 av begärs att gör ett uttalande om goda villkor för resor till och från . Vikten av regionförstoring av när det gäller arbetsmarknaden betonas, inte minst för att underlätta för de till lokaliserade myndigheterna. Även turistnäringens behov bör beaktas. Motionären hänvisar till att man i gemenskapslagstiftningen på olika sätt har uppmärksammat de geografiska lägesnackdelar som är förenade med öar. Hon utgår från att regeringen noggrant kommer att följa flygskattens effekter för , och att en omprövning av beslutet kan göras om konsekvenserna visar sig negativa. Luftfarten har åren 19992005 utvecklats enligt följande (miljoner passagerare på flygplatser): (därav övr. Luftfarten beräknas svara för av de sammanlagda utsläppen av växthusgaser. Utsläppen från flyget ökar snabbare än i någon annan sektor. De utsläpp till luft från luftfarten som anses påverka klimatet är koldioxid, kväveoxider, vattenånga och partiklar av visst slag. I förhållande till övriga transportslag uppgår luftfartens utsläpp av koldioxid till och kväveoxider till . Koldioxid är den viktigaste växthusgasen på grund av de stora kvantiteter som släpps ut men också genom att den kvarstannar i atmosfären. Ökade koncentrationer har en känd direkt effekt på uppvärmningen av jordytan. Koldioxid kan bara minskas genom lägre förbrukning av fossila bränslen. Utsläpp av kväveoxider har två indirekta klimateffekter. Dels produceras ozon under inflytande av solljus, dels kan de reducera den atmosfäriska koncentrationen av metan. Nettoresultatet är att ozonet dominerar metaneffekten, vilket medför en uppvärmning av jordytan. Vattenånga till följd av utsläpp från flygplan har en direkt växthuseffekt men anses ha en liten effekt eftersom den försvinner snabbt. Men utsläppt på hög höjd kan den framkalla kondensationsstråk, vilket tenderar att värma jordytan. Dessutom kan sådana även utvecklas till cirrusmoln, som misstänks ha en signifikant uppvärmningseffekt. Svavel- och sotpartiklar har en i detta sammanhang mindre betydelse för växthuseffekten. Svavel reflekterar strålning och har en viss kylande effekt och kan påverka bildandet av och egenskaper hos moln. Sot absorberar värme och har en uppvärmande effekt. Det s.k. Kyotoprotokollet omfattar enbart inrikesflyg. Mot denna bakgrund angavs i EU:s sjätte miljöhandlingsprogram att EU avsåg vidta egna åtgärder för att minska utsläppen från den internationella luftfarten om sådana regler inte hade antagits inom . Då detta inte blev fallet presenterade kommissionen ett meddelande om en strategi för att minska utsläppen av växthusgaser från flygtrafiken (KOM(2005) 459 Minskning av flygets klimatpåverkan). Kommissionen befarar att ökningarna av växthusgaserna från flyget kommer att uppväga utsläppsminskningarna på andra håll och därmed undergräva EU:s möjligheter att leva upp till kraven i Kyotoprotokollet. Enligt kommissionen är den mest lovande metoden för att åstadkomma utsläppsminskningar att inlemma luftfarten i EU:s system för handel med utsläppsrätter. Inom handelssystemet skall ett tak sättas för flygets utsläpp av koldioxid. Därefter tilldelas flygbolagen utsläppsrätter under detta tak. De bolag som minskar sina utsläpp kan sälja rätter till bolag som släpper ut mer än de har lov till. På så sätt får bolagen ett incitament att sträva efter för att minska sin egen klimatpåverkan. För att man skall få så stor effekt som möjligt bör samtliga flygningar från flygplatser i EU omfattas av systemet. Det innebär således att flygbolag utanför EU skall behandlas på samma sätt som EU-baserade flygbolag. Kommissionen anser inte att de EU-baserade flygbolagens konkurrenskraft kommer att påverkas i någon större utsträckning. Inte heller beräknas systemet få några större konsekvenser i fråga om tillväxten i flygsektorn och biljettpriserna. systemet ta hänsyn till flygets samtliga klimatpåverkande utsläpp, dvs. inte bara koldioxid utan även kväveoxider och de mindre allvarliga utsläppen av vattenånga och partiklar av sulfat och sot skall beaktas. pågår arbetet i EU på att minska flygets miljöpåverkan genom andra åtgärder såsom högre prioritering av forskning om renare luftfart inom det sjunde ramprogrammet, effektivisering av luftrummet (bl.a. genom Single European Sky) och mer enhetlig tillämpning av energibeskattning. erinrar inledningsvis om att såväl tillgänglighet och regional utveckling som miljö ingår bland de sex transportpolitiska delmål som beslutade om , och som är föremål för en viss revidering i den transportpolitiska propositionen (prop. 2005/06:160) Moderna transporter som bereds inom trafikutskottet. Vidare vill utskottet påminna om den framlagda propositionen (prop. 2005/06: 172) Nationell klimatpolitik i global samverkan, i vilken regeringen redovisar sin bedömning att utsläppen av koldioxid från transportsektorn bör ha stabiliserats nivå. anser att flyget har en viktig roll i transportsystemet. Det har en i många fall avgörande betydelse för att tillgodose kraven på tillgänglighet och regional utveckling och därmed tillväxt och sysselsättning i hela landet. Enligt trafikutskottets mening är det emellertid angeläget att arbetet med att minska transporternas miljö- och klimatpåverkan även innefattar luftfarten. Särskilt bör åtgärderna inriktas på det slags flyg som mest bidrar till en sådan negativ miljöpåverkan och där åtgärderna sålunda får störst effekt. finns det skäl att påminna om att flyget i vissa fall kan ha en miljöfördel jämfört med andra transportslag. Det är således viktigt att man vid valet av åtgärder väger in samtliga faktorer av relevans för att man skall kunna uppnå de optimala effekterna. I den föreliggande propositionen föreslås en flygskatt, utformad som en skatt på passagerare. I likhet med regeringen anser trafikutskottet att mest önskvärt vore sådana ekonomiska styrmedel som påverkar efterfrågan på flygandet och valet mellan olika transportsätt samt bidrar till en teknikutveckling för minskad miljöpåverkan och bränsleförbrukning. konstaterar att regeringen inom såväl EU som den internationella flygorganisationen (, ) arbetar för att möjliggöra införandet av sådana styrmedel, såsom ett handelssystem för utsläppsrätter och en skatt på flygbränsle, där det nu skapats förutsättningar för ett gemensamt europeiskt system för miljödifferentierade landningsavgifter. Vidare avser regeringen mot bakgrund av förutsättningarna enligt EG:s energiskattedirektiv, tillsätta en utredning med uppgift att utreda förutsättningar, lämplighet och utformning av en skatt på flygbränsle för inrikes flygningar i samt mellan medlems- stater på grundval av bilaterala avtal. I sammanhanget vill trafikutskottet vidare erinra om det arbete som Luft- fartsverket på olika sätt bedriver för att minska luftfartens miljöpåverkan. För att stimulera flygbolagen att investera i nyare plan med renare motorer har infört differentierade start- och landningsavgifter. åtgärder för att minska utsläppen från marktransporterna har vidtagits. Vidare gör satsningar på att bli klimatneutralt. bedrivs bl.a. genom medlemskap i on Climate Change (BLICC), vars syfte är att långsiktigt och på bred front minska Innebörden är att de kommer att kompensera sina utsläpp av växthusgaser med inköp av certifikat som visar att utsläpps- minskningar har skett på annat håll. Vad beträffar det nu aktuella förslaget om en flygskatt kan, som reger- ingen påpekar, en viss överströmning av resenärer från till Inte minst kan detta inträffa mot bakgrund av att man i Dan- mark avser att avskaffa sin passagerarskatt. regeringen noga följer utvecklingen i detta avseende och återkommer till om systemet visar sig ge icke önskvärda effekter som påkallar Samma bör även gälla effekterna för . Ett system med utsläppsrätter kan formellt sett införas tidigast , det år då nästa period för med handel för utsläppsrätter inom EU Kommissionen kommer att redovisa en rap- port om erfarenheterna av handelssystemet. Förslag kan härvid komma om att ytterligare växthusgaser och sektorer, bl.a. transportsektorn, kan omfat- tas av systemet. Sådana ändringar avser främst perioden 20132017. hänvisning till att det således kan komma att ta tid innan effektiva styrme- del kan införas, ansluter sig trafikutskottet till regeringens förslag om införande av en flygskatt baserad på antalet passagerare. lertid betona vikten av att skatten på flygresor ersätts i samband med att exempelvis ett system med utsläppsrätter införs. Därmed avstyrker utskottet för sin del det förslag om avslag på proposi- tionen som framställt i motionerna 2005/06:Sk20 yrkande 1 (c), 2005/06: Sk21 (m), 2005/06:Sk22 (m), 2005/06:Sk24 (kd), 2005/06:Sk25 (m), 2005/06:Sk26 (m), 2005/06:Sk27 yrkande 1 (fp), 2005/06:T24 yrkande 8 (kd), 2005/06:T26 yrkande 2 (m) och 2005/06:T27 yrkande 4 (m). motion 2005/06:Sk23 (s) avstyrks. Såsom har anförts i det föregående anser trafikutskottet i likhet med vad som anförs motionsledes att det är angeläget att införa effektiva eko- Mot bakgrund av att i olika sammanhang, inte minst inom EU, driver arbetet aktivt finner utskottet för sin del att motio- nerna 2005/06:Sk20 (c) yrkande 2 (c) och 2005/06:Sk27 (fp) yrkandena 2 och 3 (fp) är eller kommer att bli tillgodosedda. De avstyrks således. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och Skånberg (kd). Avvikande mening (m, fp, kd, c) (), (), (), (), (), () och Skånberg (kd) anför: såsom ett geografiskt stort, men glest befolkat land är beroende av transporter och alla transportslag för tillväxt och välfärd i hela landet. Vidare är på grund av långa avstånd inom landet och till viktiga regioner utomlands extremt beroende av frekventa och kostnadseffektiva transporter. Vi anser att alla transportslag skall bära sina kostnader, även de som är förenade med negativ miljöpåverkan. Flyget är nödvändigt för att skapa bättre förutsättningar för arbetsmarknaden, det regionalpolitiska perspektivet och besöksnäringen. Regeringen har lagt fram ett förslag till flygskatt för att som man hävdar minska flygets miljöpåverkan. Enligt vår mening kommer emellertid åtgärden, utformad som en flygskatt på passagerarna, endast att innebära marginella effekter på miljön. Skatten har nämligen inte någon koppling till den faktiska bränsleförbrukningen och innebär inte något incitament för flygbolagen att vidta åtgärder för att minska flygets miljöbelastning. Även om ett flygbolag skulle utveckla en mer miljövänlig teknik kvarstår skatten således oförändrad. Däremot är risken påtaglig för skadliga effekter av olika slag. Vår kritiska uppfattning delas av en rad i sammanhanget tunga remissinstanser. och anser sålunda att skatten snarare skulle hota miljön. Att antalet fyllda flygstolar minskar marginellt bidrar knappast till att det blir färre flygplan i luften. Däremot är sannolikheten stor att de personer som skulle ha suttit i dessa stolar i stället väljer bilen. Detta bekräftas genom det beräkningar som har gjort: av de inrikesflygresor som förväntas försvinna kommer att ersättas med bilresor. Enligt vår mening skulle flygskatten slå hårt mot enskilda människor. Hårdast träffar den människorna med lägre inkomster eftersom skatten är utformad som ett fast belopp per resa. I propositionen saknas en fördelningspolitisk analys avseende olika resenärsgrupper. Även näringslivet och därmed sysselsättningen på en rad orter i landet kommer att påverkas negativt. Särskilt kan vissa näringsgrenar skadas. Vi har bl.a. turistnäringen i åtanke, en bransch som ju regeringen i andra sammanhang säger sig värna om. Detta är desto mer allvarligt som denna bransch numera representerar en stor tillväxtpotential. Regionalt kan konkurrenssnedvridande effekter uppstå. Särskilt hårt skulle skatten slå mot flyglinjer med svagt reseunderlag och mot landets mindre flygplatser. Några alternativa resmöjligheter erbjuds heller inte, vil- ket innebär en väsentligt mycket sämre situation för näringslivet. Ett exempel är , som kan drabbas genom att lågprisaktörer kommer att flytta sin verksamhet. Även förutsättningarna vid Axamo flygplats äventyras. När det gäller effekterna i blir det sannolikt en överströmning av passagerare från till . Denna effekt kan komma att förstärkas genom att har valt att avskaffa sin flygskatt. hittillsvarande passagerare kommer troligen att i stället ta bilen eller tåget till . Vi anser det också anmärkningsvärt att regeringen i strid med intentionerna i riksdagsordningen i budgetpropositionen förelade ett förslag för beräkning av intäkterna från skatten innan förslaget ens var färdigutrett. Frågan om skatteförslagets förenlighet med EG- rättens statsstödsregler är heller inte färdigberedd. Ytterligare en negativ effekt av förslaget är att man bland allmänheten får mindre acceptans för miljöförbättrande skatter, detta eftersom förslaget miljömässigt kan betecknas som ett slag i luften. Sammantaget vill vi betona att en flygskatt av detta slag inte bör ingå i en modern luftfartspolitik. Den nya flygskatten ger således inga positiva miljöeffekter som den riskerar att hämma tillväxten och bidra till en accelererande social och regional klyvning av , vilket knappast är förenligt med delmålen om tillgänglighet och regional utveckling. Skatten torde i praktiken ha tillkommit av fiskala skäl snarare än miljöstyrande. Vi vill återigen betona vikten av att man kommer till rätta med flygets miljöbelastning. Det är emellertid enligt vår uppfattning bättre att vänta på ett fungerande system på EU-nivå än att och dessutom ensidigt inför ett dåligt system. I valet av styrmedel bör hänsyn också tas till att flygets utsläpp på högre höjd ger större klimatpåverkan än på marken. I stället förordar vi att regeringen inom EU agerar kraftfullt och verkar för att systemet med handel för utsläppsrätter blir verklighet . Genom ett sådant kostnadseffektivt system kan man förutom miljöeffekter åstadkomma såväl ett tydligt incitament som konkurrensneutralitet. Även skatt på flygbränsle kan vara tänkbart. Vi anser mot denna bakgrund att skatteutskottet bör avstyrka förslaget.