yttr · GT05BoU3y · 2006-01-01 00:00:00 — yttrande 2005/06:BoU3y Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag Till miljö- och jordbruksutskottet Miljö- och jordbruksutskottet har berett bostadsutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition 2004/05:150 Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag jämte motioner i de delar de berör utskottets beredningsområde. behandlar i detta yttrande de för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö i propositionen föreslagna ändringarna av delmålen om planeringsunderlag, kulturhistoriskt värdefull bebyggelse samt energianvändning m.m. i byggnader jämte motioner väckta i anledning av regeringens förslag i dessa delar samt andra motionsförslag som rör respektive delmål. Därutöver finner utskottet anledning att ta upp fyra motionsförslag. Dessa förslag avser ökad användning av trä i byggandet, lågstrålande zoner, vandringsvägar för fisk respektive digitala kartor. Det innebär att utskottet i yttrandet behandlar motionerna 2004/05:MJ29 (s), 2004/05:MJ31 (s), 2004/05:MJ33 (fp) yrkandena 8 och 9, 2004/05: MJ37 (m, fp, kd, c) yrkandena 31, 32, 34 och 35 samt 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkandena 50, 58, 80, 90, 92, 95, 99, 111 och 119. Utskottet tillstyrker regeringens förslag beträffande ändringar av delmålen om planeringsunderlag, kulturhistoriskt värdefull bebyggelse samt energianvändning m.m. i byggnader och avstyrker de med anledning därav väckta motionsförslagen. Också de övriga motionsförslagen avstyrks. Till yttrandet har fogats två avvikande meningar. fastställde miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. Målet formulerades enligt följande. Städer, tätorter och annan bebyggd miljö skall utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden skall tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar skall lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. I propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier lade regeringen förslag om 62 delmål till samtliga miljökvalitetsmål utom Begränsad klimatpåverkan. Förslagen antogs av (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). I proposition Vissa inomhusmiljöfrågor föreslog regeringen att miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö skulle kompletteras med ett delmål för inomhusmiljön. beslutade i enlighet med förslaget (prop. 2001/02: 128, bet. 2001/02:BoU14, rskr. 2001/02:291). I proposition Ett samhälle med giftfria och resurssnåla kretslopp föreslog regeringen att två nya delmål skulle införas under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Förslagen antogs av (prop. 2002/03:117, bet. 2003/04: MJU4, rskr. 2003/04:13). För miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö finns nu tio delmål. De avser planeringsunderlag, kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, buller, uttag av naturgrus, avfall, avfallsdeponier, energianvändning m.m. i byggnader, god inomhusmiljö, matavfall från hushåll, restauranger m.m. samt matavfall från livsmedelsindustrier m.m. Av dessa har delmålen om planeringsunderlag, kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, buller, energianvändning m.m. i byggnader samt god inomhusmiljö ansetts höra till bostadsutskottets beredningsområde. Regeringens förslag berör tre av dessa delmål. Det är delmålen om planeringsunderlag, kulturhistoriskt värdefull bebyggelse samt energianvändning m.m. i byggnader. Utskottet behandlar inledningsvis propositionens förslag och motionsförslag i dessa delar. I redovisningen har de i propositionen föreslagna ändringarna kursiverats, både i den nuvarande lydelsen och i förslaget till ändring. I ett avslutande avsnitt behandlar utskottet ytterligare fyra motionsförslag som tar upp frågor om ökad användning av trä i byggandet, lågstrålande zoner, vandringsvägar för fisk respektive digitala kartor. UTSKOTTET 2005/06:BoU3y Ändrade delmål för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, m.m. Förslag i propositionen och i motioner som tar sikte på delmålets utformning skall fysisk planering och samhällsbyggande grundas på program och strategier för: hur ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur kan åstadkommas så att bilanvändningen kan minska och förutsättningarna för miljöanpassade och resurssnåla transporter förbättras, hur kulturhistoriska och estetiska värden skall tas till vara och utvecklas, hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områden skall bevaras och utvecklas och andelen hårdgjord yta inte ökas, hur energianvändningen skall effektiviseras, hur förnybara energiresurser skall tas till vara och hur utbyggnad av produktionsanläggningar för fjärrvärme, solenergi, biobränsle och vindkraft skall främjas. skall fysisk planering och samhällsbyggande grundas på program och strategier för: hur ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur kan åstadkommas så att transportbehovet minskar och förutsättningarna för miljöanpassade och resurssnåla transporter förbättras, hur kulturhistoriska och estetiska värden skall tas till vara och utvecklas, hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områden skall bevaras, vårdas och utvecklas för såväl natur- och kulturmiljösom friluftsändamål, samt hur andelen hårdgjord yta i dessa miljöer fortsatt begränsas, hur energianvändningen skall effektiviseras för att minskas, hur förnybara energiresurser skall tas till vara och hur utbyggnad av produktionsanläggningar för fjärrvärme, solenergi, biobränsle och vindkraft skall främjas. Motion 2004/05:MJ37 (fp, m, kd, c) yrkande 31 innehåller förslag om att skall fatta beslut om att delmålet skall ha följande lydelse. skall fysisk planering och samhällsbyggande grundas på program och strategier för: hur den fysiska planeringen skall utformas så att förutsättningarna för miljöanpassade och resurssnåla transporter förbättras, 2005/06:BoU3y UTSKOTTET hur kulturhistoriska och arkitektoniska värden skall tas till vara och utvecklas, hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områden skall bevaras, vårdas och utvecklas för såväl natur och kulturmiljö samt fritidsändamål och andelen hårdgjord yta i dessa miljöer fortsatt begränsas, hur den fysiska planeringen underlättar för infrastrukturutbyggnad av miljöeffektiv energiproduktion och distribution såsom t.ex. fjärrvärme, hur den fysiska planeringen skall utformas för att ta hänsyn till effekterna av de troliga klimatförändringar som växthuseffekten innebär. Som skäl för sitt förslag redovisar motionärerna att planeringsmålet bör renodlas något för att få starkare fokus på rena miljöfrågor. De anser att det finns anledning att lyfta in en beredskap för samhällets påverkan av de förväntade följderna av växthuseffekten. I de expanderande tätorterna är trycket på ökad bostadsbebyggelse stort. Motionärerna anser att delmålet inte skall få tolkas så att en död hand läggs över nybyggnationen i tätorter. Även i motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 90 finns förslag om delmålets utformning. Motionärerna anser att målet kring hårdgjord yta inte bör revideras och att regeringens förslag i den delen alltså skall avslås. De anför vidare att regeringens förslag innebär en devalvering av delmålet på denna punkt. I samma motion (yrkande 99) finns också förslag om biologisk mångfald i tätort (förslag om tillkännagivande). Motionärerna anser att prioritering av hotade arter i täktåterställningsärenden samt grova träd behöver lyftas in i ett särskilt delmål om bevarande av biotoper i bebyggd miljö. Slutligen vill motionärerna bakom motion 2004/05:MJ33 (fp) yrkande 9 tydliggöra behovet av närhet till grönområden (förslag om tillkännagivande). I propositionen redovisar regeringen att man bedömer att skrivningen om att andelen hårdgjord yta i värdefulla grön- och vattenområden inte skall öka bör omformuleras. Det är enligt regeringen fortsatt viktigt att andelen hårdgjord yta i dessa miljöer hålls begränsad men bör det finnas en flexibilitet som innebär att det inte blir konflikt med andra vitala samhällsintressen. Syftet med skrivningen uppnås med den nu omformulerade strecksatsen om grön- och vattenområden och med de strecksatser under delmålet som beskriver utgångspunkten för och inriktningen av den fysiska planeringen. De problem som hänger samman med en hög andel hårdgjord yta i städer och tätorter bör fortsatt uppmärksammas i samband med kommunernas strategiska planeringsarbete och då utifrån fler aspekter än de som avser hur grönstrukturen skall utvecklas. Vidare redovisar regeringen i propositionen att man i skrivelsen En samlad naturvårdspolitik (skr. 2001/02:171) bedömde att den tätortsnära naturens ställning i förhållande till annan mark- och vattenanvändning bör stärkas, inte minst med hänsyn till friluftslivet. Detta gäller större städer i UTSKOTTET 2005/06:BoU3y allmänhet och storstadsregionerna i synnerhet. I skrivelsen framhålls kommunala naturvårdsprogram som strategiskt för att delmålet om planeringsunderlag skall kunna nås. Som ett led i uppföljningen av skrivelsen har regeringen initierat en särskild satsning på lokala och kommunala naturvårdsprojekt. Vidare har regeringen gett de tre länsstyrelserna i storstadsregionerna i uppdrag att i samarbete med kommunerna genomföra bevarandeprogram för de mest värdefulla områdena för friluftsliv och naturvård. Trots dessa insatser bedömer regeringen att det krävs fortsatta åtgärder för att nå delmålet i denna del. I detta sammanhang bör även vikten av samverkan mellan natur- och kulturmiljöarbetet uppmärksammas. En viktig åtgärd, i linje med vad som anförs i skrivelsen, är att uppmuntra fler kommuner att ta fram heltäckande kommunala naturvårdsprogram, som också bör innefatta friluftslivets intressen. Därför föreslår regeringen att denna del av delmålet ändras och förtydligas. ansluter sig till regeringens i propositionen redovisade bedömningar och ställer sig bakom regeringens förslag angående delmålet om planeringsunderlag. Utskottet finner inte tillräckliga skäl för att som förespråkas i den borgerliga flerpartimotionen göra ytterligare förändringar i delmålet eller införa ytterligare ett delmål som förespråkas i mp-motio- nen eller ställa sig bakom förslaget om tillkännagivande som förespråkas i fp-motionen. tillstyrker regeringens förslag om delmålets utformning och avstyrker motionsförslagen. Övriga förslag som rör delmålet om planeringsunderlag I motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 119 finns förslag som handlar om externhandelscentrum (förslag om tillkännagivande). Motionärerna anför att enligt regeringen skall planering och byggande grundas på program och strategier för hur ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur kan åstadkommas så att bilanvändningen kan minska och förutsättningarna för miljöanpassade och resurssnåla transporter förbättras. De anser att det måste innebära ett tydligt avståndstagande från externhandelscentrum. Dagligvaruhandeln måste enligt motionärerna finnas där människor bor. Frågor om extern handel har varit föremål för behandling i bostadsutskottet (senast i bet. 2004/05:BoU11). Utskottet ansåg då, liksom året innan, att bl.a. arbete borde avvaktas. PBL-kom- mittén har haft i uppdrag att utarbeta förslag som främjar och regional samverkan för att förbättra fysisk planering inte minst med avseende på trafikplanering. Uppdraget har slutredovisats (se SOU 2005:77). Kommittén har föreslagit ett slopande av regeringens möjlighe- 2005/06:BoU3y UTSKOTTET ter till planföreläggande, dvs. att förelägga en kommun att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser för att tillgodose behovet av mellankommunal samordning. Förslaget tar sikte på den statliga kontrollen och berör t.ex. vissa externa handelsetableringar. Utskottet vill inte föregripa de kommande övervägandena om externa handelsetableringar med anledning av slutbetänkande och avstyrker motionsförslaget. Förslag i propositionen om ändrad utformning av delmålet Den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen skall vara identifierad och ett program finnas för skydd av dess värden. skall av den värdefulla bebyggelsen vara långsiktigt skyddad. Bebyggelsens kulturhistoriska värden skall vara identifierade och ha en långsiktigt hållbar förvaltning. Förslaget har inte mött invändningar i någon motion. Utskottet tillstyrker förslaget. Motionsförslag om ändrad utformning av delmålet, m.m. Antalet människor som utsätts för trafikbullerstörningar överstigande de riktvärden som ställt sig bakom för buller i bostäder skall ha minskat jämfört med . I motion 2004/05:MJ37 (fp, m, kd, c) yrkande 32 föreslås att skall fatta beslut om ändring av delmålet så att det avser bullerstörningar och inte trafikbullerstörningar. De pekar på att även om trafikbuller är den vanligaste orsaken till bullerstörningar förekommer också andra bullerkällor. Motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 92 innehåller förslag om minskat buller i bebyggda områden (förslag om tillkännagivande). Motionärerna förespråkar genomförande av åtgärder för minskat buller i bebyggda områden. De anser att delmålet för minskat buller bör utgå från ett folkhälsoper- UTSKOTTET 2005/06:BoU3y spektiv och inte gälla enbart trafikbuller utan allt buller. Det bör även vara en ambition att antalet människor som är störda av buller skall minska. De vill även införa bindande gränsvärden för buller. I motion 2004/05:MJ33 (fp) yrkande 8 lämnas förslag om skärpning av kraven på bullerbekämpning (förslag om tillkännagivande). Motion 2004/05MJ31 (s) innehåller förslag om flexibla bullerrestriktioner vid byggnation i tätorter (förslag om tillkännagivande). har enligt motionärerna skärpt tillämpningen av bullernormen. En konsekvens av detta kan bli att man endast kan bygga bostadsområden utanför städerna. Det finns enligt motionärerna en stark efterfrågan på bostäder i städerna. Därför bör myndigheterna tolka bullernormerna mer flexibelt med hänsyn till om man bygger i stadsmiljö eller i glesbygd. Bullerfrågor i allmänhet behandlades i betänkande 2004/05: BoU11. I samband med detta hölls även en offentlig utfrågning. Utskottet avstyrkte motionsförslagen och hänvisade bl.a. till pågående utredningsarbete inom och samt till Utredningen om åtgärdsprogram (M 2004:05). Den sistnämnda utredningen beräknas avsluta sitt arbete . har redovisat sitt slutbetänkande. Kommittén har avstått från att lämna förslag till ändringar av möjligheterna till avsteg från t.ex. riktvärden för trafikbuller eftersom grunderna för begränsningarna ges i . Inte heller , som redovisade sitt slutbetänkande (SOU 2005:59), har föreslagit ändringar som fokuserar på möjligheterna till avsteg från de av antagna riktvärdena för trafikbuller (se prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174) vilka delmålet syftar på. Regeringen redovisar i propositionen som sin bedömning att delmålet inte bör ändras och pekar på att delmålet endast omfattar trafikbullerstörningar. Störningar från andra bullerkällor, t.ex. från hissar och tekniska försörjningssystem, är enligt regeringen också vanligt förekommande. (dir. 2004:16) har bl.a. därför haft till uppgift att föreslå delmål för buller i inomhusmiljön. Utredaren har redovisat sina överväganden och anger att det saknas kunskaper som kan bilda underlag för att föreslå delmål för inomhusbuller. Regeringen anser att det är angeläget att delmålet ses över och att större fokus läggs på hälsoeffekter och antalet människor som är störda av buller från olika slags källor. Regeringen avser därför att i samråd med berörda myndigheter och övriga intressenter ta fram kompletterande underlag som kan ligga till grund för en omformulering av delmålet. I avvaktan på sådant underlag bör dock den nuvarande formuleringen av delmålet kvarstå. Regeringen anför vidare att för att minska antalet bullerstörda och för att bevara relativt tysta områden krävs bättre underlag för planering och beslut om bl.a. bostadsbyggande och infrastruktur. Som beslutsunderlag behövs såväl kartläggning av de nuvarande förhållandena som handlings- 2005/06:BoU3y UTSKOTTET program för framtida planering och åtgärdsprogram för att komma till rätta med problemen. Den kommunala översiktsplanen kan vara ett användbart instrument i det långsiktiga arbetet för en god ljudmiljö. Därtill bidrar även EG-direktivet om omgivningsbuller som har införlivats i svensk lagstiftning genom förordningen (2004:675) om omgivningsbuller. Förordningen syftar till att samordna arbetet med buller genom gemensamma bullermått, kartläggnings- och bedömningsmetoder, information till allmänheten och fastställda åtgärdsprogram. Enligt förordningen skall kommuner med mer än 250 000 invånare ha kartlagt omgivningsbullret inom kommunen och ha upprättat åtgärdsprogram. Kommuner med mer än 100 000 invånare skall ha utfört motsvarande uppgifter respektive 2013. föreslår att kartläggning och åtgärdsprogram tas fram för svenska tätorter med mer än 50 000 invånare. Regeringen anser att en nationell utvidgning enligt förslag bör övervägas först när erfarenhet vunnits av den första etappens kartläggning och åtgärdsprogram. Det är viktigt att frågan om buller omhändertas i samband med planering och byggande av bostäder. Därför har haft regeringens uppdrag att utarbeta en vägledning för bl.a. kommunerna i frågor som rör tillämpningen av riktvärdena för buller vid planering för och byggande av bostäder. Rådet föreslår vidare att större fokus bör läggas på åtgärder som dämpar buller vid källan. Trafikbuller är ett gemensamt problem inom EU och arbete för att finna former för att dämpa buller redan vid källan pågår. Kommissionen kommer bl.a. att intensifiera arbetet med att minska buller från vägtrafiksektorn, med utgångspunkt från pågående arbete i expertgruppen för FN:s ekonomiska kommission för , UN/ ECE. deltar aktivt i detta arbete. föreslog vidare att ett nationellt och nätverk mellan kommuner och regioner bildas. Detta centrum bör bl.a. ha till uppgift att sprida forskningsresultat, erfarenheter och goda exempel. Regeringen anser dock att det av instruktion framgår att verket skall ha ett övergripande och samordnande ansvar för omgivningsbuller. Kunskapsförsörjning när det gäller buller ingår således i verkets uppgifter. Utskottet finner liksom regeringen att frågor om delmålets utformning bör anstå till dess att arbetet med att ta fram ytterligare underlag för bedömningarna har avslutats och kan därför inte nu ställa sig bakom förslag om ändrat delmål. De övriga motionsförslagen tar upp frågor som utskottet behandlade i betänkande 2004/05:BoU11. Utskottet fann då att det pågående utredningsarbetet m.m. borde avvaktas och avstyrkte samtliga motionsförslag angående buller. Även nu finner utskottet skäl att avvakta och avstyrker därför förslagen. UTSKOTTET 2005/06:BoU3y Energianvändning m.m. i byggnader Förslag i propositionen och i motioner som tar sikte på delmålets utformning Miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler minskar och är lägre än . Detta skall bl.a. ske genom att den totala energianvändningen effektiviseras för att minska. Miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler minskar och är lägre än . Detta skall bl.a. ske genom att den totala energianvändningen effektiviseras för att minska samt att andelen energi från förnybara energikällor ökar. I motion 2004/05:MJ37 (fp, m, kd, c) yrkande 34 finns förslag om att skall fatta beslut om att delmålet skall ges följande lydelse. Miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler minskar och är lägre än . Bostadssektorn bör minska sitt bidrag till utsläpp av växthusgaser med till 2020 jämfört med utsläppen . Detta skall bl.a. ske genom att den totala energianvändningen effektiviseras för att minska samt en övergång till uppvärmning som inte baseras på fossila bränslen. Motionärerna anför att det är viktigt att man koncentrerar sig på minskningen av fossila bränslen i detta delmål. Det är också viktigt att få en tydlig men realistisk markering av hur stor minskning av växthusgaser som bostadssektorn kan bidra med. De framhåller att rapporten 2004 pekar på att en minskning av utsläppen till 2020 jämfört med inte är orealistisk. Bostadssektorn är den sektor i samhället där minskningar av växthusgaser varit störst och där minskningar är lättast att göra. Även motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 95 innehåller förslag om delmålets utformning. Motionärerna vill att delmålet skall ges följande lydelse. Miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler minskar och är lägre än . Detta skall bl.a. ske genom att den totala energianvändningen minskas samt andelen energi från förnybara källor ökar kontinuerligt. 2005/06:BoU3y UTSKOTTET I propositionen redovisar regeringen att man anser det vara angeläget att andelen energi från förnybara energikällor fortsätter att öka. Mot denna bakgrund föreslås en komplettering av delmålet. Vidare anför regeringen att ytterligare kostnadseffektiva åtgärder för att minska energianvändningen bör vidtas och redovisar bl.a. att förslag till genomförande av EG:s direktiv om byggnaders energiprestanda kommer att lämnas . I likhet med vad som framhålls i den ena motionen redovisar regeringen även att flera studier pekar på att potentialen för energieffektivisering i bostäder och lokaler, trots befintliga styrmedel, är mycket stor. Regeringen bedömer därför att ytterligare styrmedel behövs för att denna potential skall kunna utnyttjas. har som ett led i detta fått i uppdrag att i samverkan med och analysera och konkretisera Miljövårdsberedningens förslag i promemorian Strategi för en energieffektiv bebyggelse (PM 2004:2). Förslaget avser en ändrad lagstiftning vid ny- och ombyggnation samt införande av ekonomiska incitament. Miljöförbättrande åtgärder i privata fastigheter anges i propositionen kunna ge upphov till ökat uttag av fastighetsskatt, något som kan minska incitamenten till miljöinvesteringar. har föreslagit att fastighetsbeskattningen skall anpassas så att energieffektiviseringsåtgärder inte leder till ökad beskattning. Regeringen avser att analysera förslaget, som principen att marknadsvärdet är grunden för fastighetstaxeringen beaktas. I det fortsatta arbetet med åtgärder som syftar till energieffektivisering anför regeringen att det är viktigt att effekterna av energi- och koldioxidbeskattningen och erfarenheter från LIP (lokala investeringsprogram) och Klimp (klimatinvesteringsprogram) tas till vara. Likaså måste enligt regeringen de målkonflikter som kan uppstå vad gäller de kulturhistoriska värdena och inomhusmiljön uppmärksammas. För att eventuellt kunna precisera delmålet ytterligare behövs enligt regeringens mening mer underlag. De två utredningarna (SOU 2004:78) och Energideklarering av byggnader för effektivare energianvändning (SOU 2004:109) har lämnat förslag avseende obligatoriska deklarationer om energianvändningen i byggnader. Uppgifter från dessa deklarationer kan enligt regeringen komma att ge tillgång till önskat statistiskt underlag om energianvändning och uppvärmningskällor i bostäder och lokaler. Utredningarna bereds inom och en proposition är aviserad till december innevarande år. Liksom motionärerna anser bostadsutskottet med instämmande i regeringens bedömning att andelen energi från förnybara energikällor bör öka. Motionärerna vill dock till skillnad från regeringen redan nu precisera målet. Enligt utskottets mening framstår det som rimligt att avvakta med en precisering till dess att underlaget har kompletterats. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionsförslagen. UTSKOTTET 2005/06:BoU3y Övriga förslag som rör delmålet om energianvändning m.m. i byggnader Motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 111 innehåller krav på energisnålt byggande. Motionärerna anser att fokus bör ligga på energisnåla lösningar. All av staten subventionerad renovering såsom ROT-bidrag skall enligt motionärerna ha en klar miljöambition. Nyproducerade hus måste vara energisnåla och uppvärmda på ett bra sätt.