yttr · GT05NU2y · 2006-01-01 00:00:00 — yttrande 2005/06:NU2y har berett näringsutskottet tillfälle att avge yttrande ekonomiska vårproposition (prop. 2005/06:100) i fråga om förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för jämte motioner som väckts med anledning av propositionen, allt i de delar som berör näringsutskottets beredningsområde. Två av förslagspunkterna i den ekonomiska vårpropositionen punkterna 8 och 11 rörande elcertifikat har finansutskottet emellertid överlämnat till näringsutskottet. Dessa båda punkter behandlar näringsutskottet tillsammans med propositionen om förnybar el med gröna certifikat (prop. 2005/06:154) jämte motioner på området (bet. 2005/06:NU17). yttrar sig över följande förslag till riksdagsbeslut inom utgiftsområdena 19, 21 och 24. 9.att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2005:30) om kreditering på skattekonto av stöd för investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor (avsnitt 3.4 och 7.2.19), 10.att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2005:1247) om kreditering på skattekonto av stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem i bostadshus (avsnitt 3.5 och 7.2.19), 23. att bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 19 Regional utveckling uppförda anslaget 33:5 Europeiska regionala utvecklingsfonden 20002006 göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 1 (avsnitt 7.2.17), 37. att bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 24 Näringsliv uppförda anslaget 38:23 Utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft göra ekonomiska åtaganden som medför utgifter på högst (avsnitt 7.2.22), (delvis) att godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt anvisar ändrade och nya anslag enligt specifikation i tabell 2.1. Följande motionsyrkanden, vilka har väckts med anledning av ekonomiska vårproposition, berör näringsutskottets beredningsområde: 2005/06:Fi14 av m.fl. (fp) 1.Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2005:30) om kreditering på skattekonto av stöd för investering i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor. 2.Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2005:1247) om kreditering på skattekonto av stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem i bostadshus. avslår regeringens förslag att bemyndiga regeringen att för det under utgiftsområde 24 Näringsliv uppförda anslaget 38:23 Utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft göra ekonomiska åtaganden som medför utgifter på högst . Utgiftsområde 19 Regional utveckling Enligt regeringens förslag skall anslaget (33:1) Allmänna regionalpolitiska åtgärder ökas med . Ökningen är resultatet av två motsatta ändringsförslag: dels föreslås en ökning med för ett bidrag till kommun i samband med malmbrytningen i kommunen (finansierat från ett anslag under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner), dels föreslås en minskning av anslaget med för att bidra till en ökning av ett anslag under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Vidare föreslår regeringen att anslaget (33:3) Transportbidrag ökas med . Skälet är att stigande transportkostnader till följd av ökade oljepriser, ökade godsvolymer och fler företag som är berättigade till transportbidrag medför högre utgifter än beräknat. Finansiering föreslås ske genom att två anslag under utgiftsområde 22 Kommunikationer vardera minskas med . Det föreslås också att regeringen bemyndigas att för ramanslaget (33:5) Europeiska regionala utvecklingsfonden 20002006 göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . I samband med att förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från ändrades valutakursen höjdes från till per euro ökar den beräknade ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden med ca för programperioden. För att så många projekt som möjligt skall kunna genomföras bör det finnas en möjlighet att göra ekonomiska åtaganden , motsvarande vad valutakurshöjningen medför. Bakgrunden till den begärda anslagsökningen av anslaget (33:1) Allmänna regionalpolitiska åtgärder beskrivs bl.a. i betänkandet Gruvverksamheten i och vissa administrativa förutsättningar för utvecklingen (Ds 2006:2), vilket utarbetats av en interdepartemental arbetsgrupp inom (ordförande: ämnesrådet ). Uppdraget till arbetsgruppen gällde att analysera vilka administrativa åtgärder som krävs av berörda myndigheter och kommuner vid genomförande av de planer som , , har på en utvidgad gruvverksamhet i och . Bland annat skulle arbetsgruppen kartlägga de beslut, tillstånd, planerings- och beredningsprocesser samt åtgärder som kunde bidra till en effektiviserad handläggningsprocess i samband med en planerad utökad gruvverksamhet i och . I kommun har kommunen och upprättat ett samarbetsavtal som innebär att bekostar arbetet med den fördjupade översiktsplanen samt arbetet med ändring respektive upphävande av vissa detaljplaner. löser också in mark som tas i anspråk i samband med gruvverksamheten. Vidare måste ett bostadsområde avvecklas till följd av gruvverksamheten. Kommunen får stå för kostnader för service till ett område under avveckling som kommunen måste se till att motsvarande serviceanläggningar finns där befolkningen bor eller kan tänkas bo . Kommunen har ca 19 200 invånare och en negativ befolkningsutveckling. Enligt arbetsgruppen finns det inte klargjort hur mycket kostnader som kan bäras av en enskild kommun. Dessa frågor bör följas upp . Det är angeläget att hitta så hållbara former som möjligt för samhällsplaneringen, anser arbetsgruppen. beslutade näringsminister att tillsätta en grupp under benämning Malmfältsgruppen med syfte att vara ett forum för dialog med anledning av gruvnäringens tillväxt i och (dnr N2005/4031/). Enligt beslutet skall Malmfältsgruppen arbeta tills vidare och bestå av företrädare för , berörda kommuner, företag, myndigheter, organisationer och samebyar m.fl. intressegrupper. beslutade regeringen att tillsätta en arbetsgrupp av tjänstemän med uppgift att koordinera samarbete för effektiv handläggning av ärenden som rör vissa planerade förändringar i och (dnr N2006/1646/). har inga invändningar mot regeringens förslag att öka anslaget (33:1) Allmänna regionalpolitiska åtgärder med för att möta de speciella utmaningar som en utökad gruvverksamhet innebär för planeringen i kommun. Likaså instämmer näringsutskottet i regeringens förslag att höja anslaget (33:3) Transportbidrag med . När det gäller ramanslaget (33:5) Europeiska regionala utvecklingsfonden 20002006 avser regeringens förslag ett bemyndigande att göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . Den ovan nämnda ändringen i förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från utgör tillsammans med ett ökat bemyndigande att göra ekonomiska åtaganden åtgärder för att skall kunna tillgodogöra sig mesta möjliga återflöde från EU. Detta ligger i linje med näringsutskottets uppfattning, vilken bl.a. kom till uttryck i betänkande 2005/06:NU2. Med hänvisning till det anförda anser näringsutskottet att finansutskottet bör tillstyrka regeringens förslag under utgiftsområde 19 (punkterna 23 och 39 i denna del). Enligt regeringens förslag skall anslaget (35:8) Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av ökas med . Bakgrunden är att regeringen beslutade att godkänna ett tillämpningsavtal till ramavtalet , vilket reglerar kompensationen till reaktorägarna för en förtida stängning av . Ökningen sker för att täcka merkostnaderna för avställnings- och servicedrift för reaktor . Merkostnaderna för avställnings- och servicedrift avser kostnaderna som reaktorägaren åsamkas för en förtida stängning enligt lagen (1997:1320) om kärnkraftens avveckling (t.ex. för avveckling av personal). Ersättningen för reaktorn utgår för perioden och baseras på en drifttid för reaktorn . Anslagsberäkningen i budgetpropositionen för grundade sig på de tidigare förutsättningarna. Nuvarande belopp blev bestämda först då avtalet godkänts av parterna . fastställde i dom ersättningen enligt lagen om kärnkraftens avveckling. bekräftade i skrivelse till avtalsparterna att domen vunnit laga kraft. har inga invändningar mot regeringens förslag, vilket således bör tillstyrkas av finansutskottet (punkt 39 i denna del). Ändring i lagen om kreditering på skattekonto av stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem i bostadshus Regeringen föreslår en lagändring med innebörd att kreditering på skattekonto enligt lagen (2005:1247) om kreditering på skattekonto av stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem inte får minska statens inkomst av skatter med ett större belopp än , och 2010. Stödet skall enligt regeringen även omfatta investeringar för installation av solvärme i lokaler. Ärendet har beretts genom att i samråd med och representanter för branschen har utarbetat förslaget. Enligt regeringen är förslaget av enkel beskaffenhet; därför finner regeringen att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Bakgrunden är att regeringen i budgetpropositionen för aviserade ett femårigt stöd till ägare av småhus, flerbostadshus och bostadsanknutna lokaler för att främja en övergång från oljeuppvärmningssystem till fjärrvärme eller individuell uppvärmning med biobränsle m.m. godkände de förslag som lämnades i en proposition beträffande stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem i bostadshus (prop. 2005/06:32, bet. 2005/06:NU8). För stödet har avsatts sammanlagt . På näringsutskottets förslag och i linje med finansutskottets synpunkter i betänkande 2005/06: FiU1 beslutade tillföra den föreslagna lagen om kreditering på skattekonto en paragraf med innebörd att krediteringen inte får minska statens inkomst av skatter med ett större belopp än . markerade också att intresset för konvertering från oljeuppvärmning kan innebära att den angivna utgiftsramen inte förslår. Lagen trädde i kraft . 2006 har efterfrågan på stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem varit så stort att regeringen nu bedömer att det finns ett behov av en utökad ram under innevarande år för konvertering av sådant stöd på skattekonto. Enligt regeringen bör ramen ökas till . Som en konsekvens av detta minskar utrymmet för kreditering med hänsyn till budgetramen på . Regeringen anser vidare att ett stöd för installation av solvärme i kommersiella lokaler bör införas för att komplettera befintliga stödformer. Enligt regeringens bedömning kan ett sådant kompletterande stöd ytterligare påskynda en marknadsintroduktion av solvärmeteknik i fler tillämpningar. Stödet bör utgå med högst av den samlade faktiska kostnaden för solvärmeinstallationen och utformas med beaktande av de befintliga stödformerna för solvärme. Vidare bör stödet administrativt utformas på motsvarande sätt som stödet för konvertering från oljeuppvärmningssystem och tillgodoföras byggnadens ägare genom kreditering på dennes skattekonto. Regeringen räknar med att använda totalt av den ekonomiska ramen för perioden 20062010 för detta ändamål. Det föreslagna stödet för installation av solvärme i lokaler kräver inte godkännande enligt regeringen. Ett lagförslag i ärendet finns i propositionen (avsnitt 3.5). Med hänsyn till förslaget om solvärme skall även lagens rubrik ändras i enlighet därmed. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I motion 2005/06:Fi14 (fp) yrkas avslag på regeringens förslag till lagändring. Stöd till konvertering av oljeuppvärmning anser motionärerna vara ytterligare en form av byggsubvention, vilken dessutom ges i form av kreditering på skattekonto, dvs. en utgift som maskeras till minskad intäkt. Därför avvisas förslaget. tar inte ställning till tilläggsbudgeten som helhet, eftersom partiet hade ett annat budgetalternativ för , vilket avslogs av . Enligt motionärerna är det inte praktiskt möjligt att lägga fram en egen genomarbetad tilläggsbudget. Dock tar de ställning till vissa av regeringens förslag, vilka befinns vara principiellt felaktiga eller kan medföra långtgående åtaganden även . Som berörts ovan har näringsutskottet behandlat förslaget om stöd för konvertering från direktverkande elvärme och oljeuppvärmning i bostadshus i sitt betänkande 2005/06:NU8. välkomnade regeringens båda förslag om stöd till konvertering i bostadshus. Det stöd som föreslogs för konvertering av oljeuppvärmningssystem kan främja en minskning av fossilbränsleanvändningen och en ökning av andelen förnybar energi, menade näringsutskottet. delade finansutskottets uppfattning i frågan om begränsning av minskningen av statens skatteinkomster och föreslog sålunda att förslaget till lag om kreditering på skattekonto rörande stödet till konvertering från oljeuppvärmning skulle tillföras en paragraf med innebörd att krediteringen inte får minska statens inkomst av skatter med ett större belopp än . förutsatte att regeringen följer utvecklingen vad gäller intresset för denna konvertering och, om så erfordras, återkommer till i lämpligt sammanhang med förslag om utökad ram och dess finansiering. För att säkerställa att stödet till konvertering från oljeuppvärmning får ett positivt genomslag och för att inte skapa störningar på marknaden är det väsentligt att regeringen uppmärksammar ett eventuellt behov av kompletterande ram, menade näringsutskottet. När det gällde ikraftträdandetidpunkten ansåg näringsutskottet att tiden från riksdagsbeslutet till lagens ikraftträdande var mycket kort. Med hänsyn emellertid dels till att lagen reglerar ett för byggnadsägaren gynnande stöd, dels till att den föreslagna lagen oavsett när den träder i kraft avser åtgärder som påbörjas från avstod näringsutskottet från att föreslå en senareläggning av tidpunkten för lagens ikraftträdande. Med det anförda tillstyrkte näringsutskottet de föreslagna riktlin- jerna för de båda stöden till konvertering från direktverkande elvärme respektive oljeuppvärmning och avstyrkte samtliga aktuella motionsyrkanden. I en reservation (m, fp) hävdades att den samlade effekten av nuvarande styrmedel tillsammans med höga råoljepriser ger goda incitament för fastighetsägare att övergå från användning av fossila bränslen till användning av koldioxidneutrala energikällor. Regeringens förslag innebar ett lättsinne med statsfinanserna, men det riskerade också att motverka sitt syfte genom att marknaden störs. Att stöden bara planerades utgå så länge medel finns kommer att leda till en kraftig ökning av efterfrågan och därefter i väntan på nya medel efterfrågefall. Regeringsförslagen borde därför avslås av , ansåg reservanterna. I en annan reservation (kd) befarades att stöden skulle medföra kraftiga omsvängningar på marknaderna för de aktuella investeringarna, varför ett nytt förslag till stöd efterlystes. Lagen (2005:1247) om kreditering på skattekonto av stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem i bostadshus trädde i kraft . I förordning (2005:1256) regleras de närmare villkoren för stödet till småhus och bostadslägenheter i småhus, bl.a. stödberättigade åtgärder, stödets storlek och förfarandet. För stöd gällande flerbostadshus och bostadsanknutna lokaler krävs godkännande från från statsstödssynpunkt. En ansökan till kommissionen gjordes , där det framgår att efter ett godkännande en utvidgning av lagstiftningen skall ske så att även flerbostadshus och bostadsanknutna lokaler skall omfattas. Enligt uppgift pågår kommissionens prövning. instämmer i regeringens bedömning att den stora efterfrågan på stöd 2006 nödvändiggör en anpassning av stödet inom den avsatta budgetramen, dvs. för perioden 20062010. Regeringens förslag att ramen utökas till och minskas till sammanlagt åren 2007 2010 ger enligt näringsutskottets mening bättre förutsättningar för en övergång från oljeuppvärmning till fjärrvärme, biobränsle, berg-, sjö- eller jordvärmepump eller solvärme. För att främja installation av solvärme i kommersiella lokaler ser näringsutskottet positivt på att av den ekonomiska ramen för perioden 20062010 används för detta ändamål. Detta kan påskynda införande av solvärmeteknik i fler tillämpningar. anser liksom tidigare att användningen av fossila bränslen bör hållas på en låg nivå och att energiförsörjningen i ökande utsträckning skall baseras på förnybara energislag. Vad som behövs är konkreta åtgärder för att stimulera förnybara energikällor och effektivare energianvändning. Förslaget i motion 2005/06:Fi14 (fp) om avslag på regeringens förslag bidrar inte till energieffektiviseringen enligt näringsutskottets uppfattning och bör därför avvisas. Med hänvisning till det anförda anser näringsutskottet att finansutskottet bör tillstyrka det nu aktuella lagförslaget (punkt 10) och avstyrka motion 2005/06:Fi14 (fp) i denna del. Ändring i lagen om kreditering på skattekonto av stöd för investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor Regeringen föreslår att perioden för genomförande av samtliga stödåtgärder enligt lagen (2005:30) om kreditering på skattekonto av stöd för investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor förlängs t.o.m. . Vidare föreslås att kreditering på skattekonto enligt denna lag inte får minska statens inkomst av skatter med ett större belopp än , och . Förslaget har under hand beretts med och . Enligt regeringen är förslaget av enkel beskaffenhet. Lagrådets hörande skulle därför sakna betydelse. Lagen om kreditering på skattekonto av stöd för investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara källor beslutades av (prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:FiU1). I propositionen föreslogs att regeringen skulle bemyndigas att fastställa datum för ikraftträdande med hänvisning till att stödet kunde träda i kraft först sedan kommissionen hade gett sitt godkännande och ett sådant kunde inte förväntas före riksdagsbehandlingen av budgetpropositionen. hade inte någon invändning mot att regeringen i detta fall bemyndigades att förordna om lagens ikraftträdande. Lagen trädde i kraft . De stödberättigade åtgärderna avser offentliga lokaler. Sluttidpunkten för genomförandet är fastställd till utgången av med undantag för solcellsystem, där tidpunkten är utgången av . På grund av den fördröjning som statsstödsprövningen har inneburit anser regeringen att stödperioden bör förlängas och stödet bli mer långsiktigt. Stödet bör därför lämnas t.o.m. utgången av . För installation av solceller bör även fortsättningsvis en förhöjd stimulans lämnas. Sammanlagt beräknas stödet till solceller uppgå till . Regeringen avser att anmäla det förändrade stödet till , vilket enligt regeringen medför att tidpunkten för lagens ikraftträdande kan bestämmas först när ett sådant godkännande har lämnats. Därför bör lagen träda i kraft den dag som regeringen bestämmer. I likhet med förslagen om konvertering av uppvärmningssystem i bostadshus bör även i detta fall en reglering införas av maximala krediteringsnivåer olika år. Enligt regeringens bedömning bör den ekonomiska ramen uppgå till , och . I motion 2005/06:Fi14 (fp) yrkas avslag på regeringens förslag till lagändring. Investeringar i energieffektivisering i offentliga lokaler anser motionärerna vara ytterligare en form av byggsubvention, vilken dessutom ges i form av kreditering på skattekonto, dvs. en utgift som maskeras till minskad intäkt. Motionärerna avvisar förslaget. tillstyrkte finansutskottet, i likhet med skatteutskottet, regeringens förslag om ett investeringsstöd till ägare av fastigheter med offentliga lokaler i syfte att stimulera vissa specificerade investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor och att stödet krediteras på skattekonto (bet. 2004/05:FiU1). Motsvarande motionsyrkanden avstyrktes. Reservationer (m; fp; kd) avgavs. Som framgått föreslås i propositionen att regeringen skall få förordna om ikraftträdandet av den föreslagna lagändringen. Detta förslag har föranlett en genomgång av vad som gäller för regeringens och beslut i fråga om ikraftträdande. har i ett yttrande om ikraftträdande av lag till skatteutskottet (yttr. 2001/02:KU4y) tagit upp dessa frågor. Enligt 13 § lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar skall det framgå av författning när den träder i kraft. redovisade i det nämnda yttrandet att det normala är att en lag själv anger när den skall träda i kraft. anges tidpunkten för ikraftträdandet i särskild promulgationslag. Det förekommer också att det i lag anges att lagen träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Tidpunkten kommer då att bestämmas genom förordning. Bemyndiganden för regeringen att bestämma tidpunkten för en lags ikraftträdande har i överensstämmelse med tidigare utbildad praxis förekommit alltsedan den nya regeringsformen trädde i kraft. sade i sitt ställningstagande att det självfallet är av grundläggande betydelse att när den beslutar en lag också bestämmer den dag lagen skall träda i kraft. Vidare anfördes att det emellertid inte kan bortses ifrån att det ibland kan finnas starka skäl för en annan ordning. Till exempel gäller detta lagstiftning som är beroende av konventioner eller när det av tidsskäl är angeläget att kan besluta om en lag trots att det inte framstår som klart när en organisation som krävs för lagtillämpningen är uppbyggd. Ett viktigt skäl för att när den antar en lag också skall bestämma tidpunkten för ikraftträdandet är informationsbehovet. ville liksom tidigare understryka att en till innehållet så obestämd ikraftträdandebestämmelse som att frågan överlämnas till regeringens avgörande inte är tillfredsställande från informationssynpunkt. Därför ansåg att det är angeläget att möjligheten att bemyndiga regeringen att bestämma dagen för lagens ikraftträdande används restriktivt och inte tillämpas annat än undantagsvis. Alldeles speciella skäl måste motivera en sådan lagstiftning och noga anges i förarbetena. En utveckling mot en vanligare förekommande användning av sådana bemyndiganden borde enligt mening undvikas. I yttrande om trängselskatt till skatteutskottet (2003/04:KU6y) redovisades reglerna och det tidigare ställningstagandet kring ikraftträdande av lag ånyo. Enligt måste nya stöd och ändringar i existerande stöd anmälas till och godkännas av . Sådana stöd får inte beviljas förrän kommissionen har godkänt dem. Det finns exempel i på förslag som har lagts på is i i avvaktan på kommissionens beslut. Ett aktuellt fall gäller koldioxidskatten i den handlande sektorn, där regeringen i budgetpropositionen för (prop. 2005/06:1) lade förslag, vilka krävde godkännande från kommissionen. ansåg i sitt yttrande till finansutskottet (yttr. 2005/06:SkU1y) att kommissionens godkännande borde avvaktas innan antog lagförslaget i de aktuella delarna. var av samma mening och regeringens förslag i denna del bröts därför ut ur ärendet och överlämnades till skatteutskottet för fortsatt beredning. När en lagändring endast avser allmänna regler för stödets utformning (s.k. ramlagstiftning) behöver emellertid inte godkännande inväntas. I sådana fall kan lagen träda i kraft utan att tillämpas fram till den tidpunkt då kommissionen har gett sitt godkännande. Tidpunkten för lagens praktiska tillämpning bestäms då genom förordning som avges av regeringen först efter kommissionens godkännande. På detta sätt hanterades lagen om kreditering på skattekonto av stöd för investering i konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus (prop. 2005/06:1 punkt 33, bet. 2005/06:FiU1 s. 165). Lagförslaget innehåller endast de regler som behövs för att det planerade stödet skall kunna krediteras på skattekonto etc. Utskottet ser inte något hinder för att låta förslaget träda i kraft innan besked om kommissionens tillstånd erhållits och föreslår därför att lagförslaget får träda i kraft . Det nu aktuella förslaget till ändring i lagen om kreditering på skattekonto av stöd för investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor avser ramlagstiftning. Det synes inte finnas några hinder för att låta lagförslaget träda i kraft innan kommissionen gett ett godkännande, dvs.