yttr · GT05BoU3y · 2006-01-01 00:00:00 — Solfångare för tappvärmevatten bör enligt motionärerna vara obligatoriskt. Regeringen redovisar i propositionen att det med lämpligt utformade stimulanser är möjligt att uppnå en väsentlig energieffektivisering och andra miljöförbättringar i både nytillkommande och existerande bebyggelse. Bedömningen sägs styrkas av ett flertal studier. I utredningsbetänkandet Energideklarering av byggnader för effektivare energianvändning (SOU 2004:109) framhålls att potentialen för att effektivisera energianvändningen i den befintliga bebyggelsen är mycket stor och att en betydande effektivisering av dagens energianvändning i bebyggelsen skulle vara genomförbar med konventionell teknik och god drift. Energibesparingspotentialen beräknas i betänkandet till . Vidare har ett antal statliga fastighetsägare som haft i uppdrag att i samråd med , och beskriva förutsättningar och möjligheter för ökad effektivisering och minskat beroende av fossila bränslen (minskad miljöbelastning från energianvändning) redovisat stora effektiviseringspotentialer. Uppdraget redovisades och visar att en väsentlig energibesparing kan uppnås genom relativt enkla åtgärder. Flera av föreslagna åtgärder uppges vara lönsamma på kort, respektive medellång tid. Ovan beskrivna åtgärder samt införandet av EG- direktivet om energideklarering av byggnader (2002/91/EG) förväntas enligt regeringen få en stimulerande effekt på energieffektivisering. Regeringen bedömer dock att det finns skäl att överväga ytterligare kostnadseffektiva insatser för att säkerställa att den totala energianvändningen i sektorn minskar. Regeringen avser därför att återkomma med förslag till ytterligare insatser för energieffektivisering i bebyggelsen. I detta sammanhang är det viktigt att målkonflikter som kan uppstå vad gäller de kulturhistoriska värdena och inomhusmiljön uppmärksammas. Det kan här även nämnas att regeringen i budgetpropositionen föreslår bidrag med sådan miljöambition som motionärerna efterlyser. Ett av förslagen innebär ett stöd till ägare av småhus, flerbostadshus samt bostadsanknutna lokaler i syfte att stimulera hel- eller delkonvertering från direktverkande elvärme till fjärrvärme eller individuell uppvärmning från värmepump, biobränslen samt solvärme. Ett liknande förslag har lämnats avseende konvertering från uppvärmning med olja. 2005/06:BoU3y UTSKOTTET Utskottet finner inte tillräckliga skäl för att nu gå motionärerna till mötes och avstyrker därför förslaget. Motionsförslag om ändrad lydelse skall byggnader och deras egenskaper inte påverka hälsan negativt. Därför skall det säkerställas att samtliga byggnader där människor vistas ofta eller har en dokumenterat fungerande ventilation, radonhalten i alla skolor och förskolor är lägre än /m3 luft, och att radonhalten i alla bostäder är lägre än /m3 luft. I motion 2004/05:MJ37 (fp, m, kd, c) yrkande 35 föreslås att fattar beslut om ett nytt delmål (som avses komplettera det nu gällande) enligt följande. skall offentliga lokaler där barn vistas stadigvarande ej orsaka kortsiktiga eller långsiktiga negativa hälsoeffekter. Detta gäller problem såsom buller, allergier, radon och närvaro av hälsopåverkande kemikalier i byggmaterial. Motionärerna anför att även om detta nya delmål delvis täcks av delmål 8 om inomhusmiljö tror de att man får en tydligare målfokusering genom att lyfta ut och fokusera på ett särskilt delmål rörande barns hälsa. Regeringen bör enligt motionärerna ges i uppdrag att definiera mätbara mål för detta nya delmål. Regeringen redovisar i propositionen som sin bedömning att delmålet inte bör ändras och anför att man i likhet med anser att delmålet för inomhusmiljö bör ses över så att även frågor om fukt och mögel och andra potentiella hälsorisker lyfts fram. I avvaktan på underlag för att formulera delmålet på ett sådant sätt bör dock enligt regeringens bedömning den nuvarande formuleringen kvarstå. Utskottet vill inte föregripa de kommande övervägandena och avstyrker motionsförslaget. UTSKOTTET 2005/06:BoU3y Ökad användning av trä i byggandet Motionärerna bakom motion 2004/05:MJ29 (s) framhåller behovet av att använda trämaterial vid nybyggnation (förslag om tillkännagivande). har behandlat motionsförslag som syftar till ökad träanvändning vid ett flertal tillfällen, senast i betänkande 2004/05:BoU5. Utskottet redovisade då bl.a. att regeringen efter ett tillkännagivande från 2002 om ett nationellt handlingsprogram för en ökad träanvändning (bet. 2001/02:NU12) beslutade att tillsätta en förhandlare med uppdrag att ta fram underlag till en överenskommelse kring en nationell strategi för att främja en ökad användning av trä i byggandet. Förhandlaren redovisade rapporten trä i byggandet underlag för en nationell strategi för att främja trä i byggandet (Ds 2004:1). I rapporten redovisas förslag till en strategi för ökat byggande i trä dels på kort, dels på medellång och lång sikt, inklusive förslag om olika åtaganden från näringslivet respektive staten. Bland åtgärderna i strategin på kort sikt finns ett förslag om att se till att tränäringen och svenska myndigheter, inom EU, verkar för harmonisering av byggregler med träinriktning i och avdelar resurser till det europeiska standardiseringsarbetet samt att se till att svenska trähusfabrikanter låter CE-märka sina produkter. Regeringen har därefter utsett en ordförande för en samordnarfunktion med uppdraget att verka för att åtgärdsförslagen i träbyggnadsstrategin genomförs. I arbetet skall berörda företrädare från skogsnäringen, byggsektorn och myndigheter delta i enlighet med riktlinjerna i strategin. Ordföranden skall samverka med en bred krets av företrädare med intresse av byggfrågor och tillse att åtgärderna i linje med strategin främjar utvecklingen inom byggsektorn. Resultaten av uppdraget skall rapporteras på årsbasis, och uppdraget skall avslutas med en redogörelse för vad som uppnåtts . Utskottet kan för sin del mot denna bakgrund konstatera att det som motionärerna eftersträvar i allt väsentligt torde vara tillgodosett och avstyrker förslaget. I motionen 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 50 återfinns förslag om lågstrålande zoner. Motionärerna vill att varje kommun skall ha skyldighet att upprätta minst en lågstrålande zon. 2005/06:BoU3y UTSKOTTET har tidigare behandlat frågeställningar om lågstrålande zoner. (Se bl.a. bet. 2002/03:BoU4 och 2004/05:BoU11). Utskottet har bl.a. anfört att de planinstrument m.m. som kommunerna förfogar över torde göra det möjligt för dem att undvika olämpliga lokaliseringar av bebyggelse eller olika anläggningar för mobiltelefoni m.m. Vidare har utskottet pekat på att det ofta är till den kommunala nivån (t.ex. miljönämnder) som tillsynsansvaret och möjligheterna att ställa villkor på verksamhetsutövare har lokaliserats. Utskottet har även konstaterat att försiktighetsprincip kan påverka lokaliseringen av sådana verksamheter som motionären åsyftar. Lagstiftningen ger således utrymme för ingripanden med stöd av denna princip eller uppställande av villkor med stöd av principen, antingen från tillsynsmyndighet eller från tillståndsmyndighet, under förutsättning att den aktuella verksamheten och forskningen på området motiverar detta. Utskottet har vidare i betänkande 2003/04:BoU7 pekat på att en kommun med stöd av bestämmelsen i 5 kap. 7 § första stycket 11 PBL, om det föreligger särskilda skäl, torde kunna i detaljplan fastställa värden för elektromagnetisk strålning som inte får överskridas. fann (se SOU 2005:77) anledning att beröra önskemålet att kommunerna skall ges ökade möjligheter att i den fysiska planeringen avgränsa områden som över huvud taget inte skall få utsättas för vissa typer av störningar i syfte att höja områdenas kvaliteter för boende eller rekreation. Detta gäller exempelvis s.k. lågstrålande zoner, dit eller andra strålande anläggningar inte skulle kunna lokaliseras, eller bullerfria områden, som skulle undantas från bullerstörande verksamheter för att säkerställa natur- och rekreationsvärden. Kommittén redovisade som sin mening att bestämmelserna i och i 3 kap. ger stöd för att kommunen i vissa avseenden säkerställer särskilda kvaliteter och värden i avgränsade områden, inte minst genom ställningstaganden i översiktsplaneringen och regler i rättsverkande planer. Kommittén ansåg inte att det finns skäl att föreslå ändringar i PBL med anledning av de redovisade önskemålen. finner inte tillräckliga skäl för att nu ställa sig bakom motionsförslaget. I motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 58 finns ett förslag om vandringsvägar för fisk (förslag om tillkännagivande). UTSKOTTET 2005/06:BoU3y Utskottet redovisade vid behandlingen av liknande frågor under förra (bet. 2004/05:BoU4) att man tidigare (se bet. 2002/03:BoU3) ansett att det bör finnas förbiflöde vid alla kraftverk. Enligt utskottet fanns det anledning att se över frågan om hur behovet av förbiflöden i befintliga vattenkraftverk kan tillgodoses och som en del i detta hur ändamålsenliga reglerna för omprövning av vattendomar är i sammanhanget. Vid behandlingen av proposition 2003/04:51 Kust- och insjöfiske samt vattenbruk redovisade regeringen att man hade för avsikt att ge i uppdrag att tillsammans med berörda myndigheter utarbeta nya riktlinjer för kommunernas vattenplanering. Detta skulle enligt regeringens bedömning även kunna utgöra ett underlag för de framtida vattenmyndigheternas arbete. Angående befintliga vattendomar anförde regeringen att arbetet med miljökvalitetsmålen har visat bl.a. att det finns förutsättningar för att delvis ersätta kompensationsutsättningarna av lax och öring med åtgärder som förbättrar den naturliga produktionen i de utbyggda älvarna. Regeringen angav att man hade för avsikt att uppdra åt Kammarkollegiet och att i samverkan med utreda möjligheter och konsekvenser av en sådan inriktning på kompensationsåtgärder för befintliga och kommande vattendomar. Vidare att forskning har visat att långvarig odling av laxfisk leder till genetiska förändringar i bestånden som bl.a. gör dessa bestånd mindre konkurrenskraftiga. Regeringen ansåg det därför vara väsentligt att sådana bestånd kontinuerligt kan förstärkas med vild fisk på sådant sätt som gjorts i bl.a. . borde därför enligt regeringens mening undersöka möjligheterna att, för bestånd av laxfisk beroende av kontinuerlig utsättning, skapa mindre, lokala självreproducerande laxbestånd som kan utnyttjas för att bevara beståndens naturliga karaktär. Med anledning av ett regeringsuppdrag redovisade därefter, , rapporten av möjligheter för och konsekvenser av en förändrad inriktning på kompensationsåtgärder avseende fiske i nuvarande och kommande vattendomar. I rapporten framförs som en övergripande rekommendation att för alla kompensationsåtgärder bör målsättningen vara att så långt som är möjligt prioritera naturlig fiskproduktion och att bevara den biologiska mångfalden. Även om kompensationsutsättningar behövs även finns det alternativa åtgärder som syftar till att helt eller delvis bevara naturlig reproduktion som bör komma till ökad användning. Många äldre vattendomar innehåller otidsenliga villkor och det är därför viktigt att omprövningsverksamheten prioriteras . Det är viktigt att skyddet av värdefulla vattenområden och naturliga fiskbestånd har en stark ställning i miljölagstiftningen. Vid tillståndsprövning bör skyddet av värdefulla naturliga fiskbestånd lyftas fram tillsammans med fiskeintresset. uppdrag (rapporten) är föremål för beredning i . fick det aviserade uppdraget i regleringsbrev . Uppdraget skall redovisas . 2005/06:BoU3y UTSKOTTET I propositionen anför regeringen nu att rinnande vatten med omkringliggande områden utgör en av de mest artrika och värdefulla naturtyperna i landet. I det föreslagna nya miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv, kapitel 20, slås fast att djur skall kunna sprida sig utan hinder, att missgynnade arter skall ha tillräckligt med livsmiljöer och att bristmiljöer skall restaureras. För att uppnå dessa mål är behovet av ytterligare åtgärder i rinnande vatten stort. Antalet helt orörda miljöer är inte känt, men de är troligen få. Regeringen pekar även på att genom bestämmelser i är fyra älvar helt skyddade från utbyggnad m.m. och i ett antal andra vattensystem är vidare utbyggnad förbjuden. Detta ger enligt regeringen ett starkt och värdefullt skydd mot framtida exploatering. Även vatten som är skyddade mot utbyggnad sägs, enligt propositionen, ofta vara påverkade av andra typer av ingrepp såsom flottledsrensning. Det totala behovet av restaurering är därför enligt regeringen stort. , och sammanställning 2005 om särskilt värdefulla miljöer är en viktig utgångspunkt för det fortsatta arbetet. Regeringen bedömer att restaurering av tidigare flottledsrensade vattendrag liksom av vattensystem med tidig och ofta partiell utbyggnad kan ge stora miljöförbättringar till begränsade kostnader. När det gäller omprövning av vattendomar har, som också redovisas i propositionen, analyserat eventuella behov av åtgärder utifrån översvämningsproblematiken (under utveckling, Ett principbetänkande, SOU 2002:50) och kommit fram till att omprövning av vattendomar inte är någon lösning och att det inte heller finns behov av att utreda regelverket. Behovet av omprövningar är enligt kommittén främst motiverat ur naturvårdssynpunkt och med tanke på genomförandet av ramdirektivet för vatten. bedömer att det kan finnas anledning att se över bestämmelserna för sådana regleringar där vattendomar saknas. har i sin underlagsrapport inför den fördjupade utvärderingen pekat på att omprövningar av vattendomar av naturvårdsskäl har använts i liten omfattning, vilket innebär att det är svårt att utvärdera hur de juridiska verktygen fungerar. Regeringen avser att återkomma till frågan. Regeringen avser därutöver att låta utreda hur tillsynen kan ges bättre förutsättningar när det gäller regleringar av vattenflöden som saknar vattendomar och avser att återkomma med ett uppdrag till berörda myndigheter. Mot den tecknade bakgrunden finner utskottet inte tillräckliga skäl för att gå motionärerna till mötes och avstyrker förslaget. Motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 80 innehåller förslag om digitala kartor (förslag om tillkännagivande). Motionärerna vill bl.a. att uppgifter om kulturminnen skall göras så lättillgängliga som möjligt så att skogsäga- UTSKOTTET 2005/06:BoU3y ren, virkesköparen och entreprenören lätt kan komma åt dem. Motionärerna anser att när så har skett kan man rätteligen höja kraven på skogsägaren att ta vederbörlig hänsyn. Inledningsvis förtjänar att nämnas att i fastighetsregistrets allmänna del (under Planer m.m.) skall redovisas bl.a. fornlämningar och bestämmelse om marks användning som har meddelats enligt lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. Vidare skall uppgifterna, enligt huvudregeln, redovisas i den registerkarta som hör till den allmänna delen. I propositionen framhåller regeringen särskilt vikten av att den information som redan finns att tillgå om var fornlämningar och värdefulla kulturmiljöer förekommer görs lättare tillgänglig och användbar för skogsbrukets olika aktörer. Detta kan ske med hjälp av bl.a. en ökad användning av digital kartteknik och genom Internet. På flera håll, bl.a. inom och , pågår utvecklingsarbeten som syftar till att göra befintlig information lättare tillgänglig, t.ex. digital fornminnesinformation (FMIS) och digitala historiska kartor. liksom skogsvårdsorganisationen har således en viktig löpande arbetsuppgift i att se till att all relevant information som kommer fram genom inventeringar och annan kunskapsuppbyggnad görs tillgänglig på ett enkelt sätt för markägare, brukare och andra. Information om kulturmiljövärden i skogen bör integreras i den information om skogliga förhållanden som skogsvårdsorganisationen skall tillhandahålla. Regeringen såg det också som angeläget att ta till vara den kunskap och kompetens som finns lokalt i arbetet. Vidare pekade regeringen på att skogsvårdsstyrelserna genom riktad rådgivning och annan kunskapsförmedling och genom sin regionala förankring i hög grad bidrar till måluppfyllelsen. Mot den tecknade bakgrunden finner utskottet inte tillräckliga skäl för att gå motionärerna till mötes och avstyrker förslaget. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), de (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). 1.Ändrade delmål för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, m.m. (m, fp, kd, c) (), de (), (), (), (), () och () anför: För att få starkare fokus på rena miljöfrågor bör planeringsmålet renodlas. Vi anser att det finns anledning att i delmålet lyfta in en beredskap för effekter som växthuseffekten förväntas ha. Trycket på ökad bostadsbebyggelse är stort i flera av landets expanderande tätorter. I storstäderna blir trycket som störst. Grönområdena på dessa platser är därför viktiga för välbefinnandet och ur stadsmiljösynpunkt. är det svårt och i vissa fall omöjligt att ytterligare öka grönytan. Delmålet får därför inte tolkas som om en död hand läggs över byggnation i tätorter. Kommunerna själva är med sitt planmonopol de som är bäst lämpade att avgöra om grönytorna skall öka, minska eller vara oförändrade. Därför bör delmål 1 ges följande lydelse: skall fysisk planering och samhällsbyggande grundas på program och strategier för: hur den fysiska planeringen skall utformas så att förutsättningarna för miljöanpassade och resurssnåla transporter förbättras, hur kulturhistoriska och arkitektoniska värden skall tas till vara och utvecklas, hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områden skall bevaras, vårdas och utvecklas för såväl natur och kulturmiljö samt fritidsändamål och andelen hårdgjord yta i dessa miljöer fortsatt begränsas, hur den fysiska planeringen underlättar för effektiv energianvändning och tillvaratagandet av förnybara energiresurser samt hur man i den fysiska planeringen underlättar för infrastrukturutbyggnad av miljöeffektiv energiproduktion och distribution såsom t.ex. fjärrvärme, hur den fysiska planeringen skall utformas för att ta hänsyn till eventuella effekter av de klimatförändringar som växthuseffekten innebär. bör fatta beslut om delmålets utformning i enlighet med vårt förslag. förespråkade ett större fokus på åtgärder som dämpar bullret vid källan. Det är beklagligt att regeringen inte tar tag i detta problem i propositionen. Vi anser att det är fel att endast adressera buller från trafik i delmål 3. Även om trafikbuller är den vanligaste orsaken till bullerstörningar förkommer också andra bullerkällor. Det behövs dessutom en översyn av reglerna och hur dessa utformas. Delmål 3 bör ha följande lydelse: Antalet människor som utsätts för bullerstörningar överstigande de riktvärden som ställt sig bakom för buller i bostäder skall ha minskat jämfört med . Vid nästa översyn av miljömålen bör detta delmål omarbetas så att det fokuserar på hälsoeffekter av buller. Det är viktigt att bullerproblematiken inte hindrar utvecklingen i våra större städer. En förtätning kan i många fall vara viktig för att uppnå andra miljömål. Därför krävs kreativa lösningar på bullerproblematiken. Vi anser att följande åtgärder är viktiga för att minska problemen. 1.Regeringen bör tydliggöra för och att arbetet med att minska bullerstörningar från järnväg och trafik har hög prioritet. Det är inte rimligt att nya väg- och järnvägsbyggnationer utförs på ett sådant sätt att befintlig byggnation inte uppnår fastställda normer. Det är heller inte rimligt att utbyggnad sker på ett sådant sätt att övrig markanvändning allvarligt försvåras. Det senare gäller framför allt i tätorterna. 2.Utvecklingen av tekniska lösningar för bättre fungerande bulleravskärmning via bullerplank, nya typer av vägbeläggning etc. måste uppmuntras. Teknisk utveckling och forskning avseende enskilda bullerkällor är viktigt. Här bör regeringen t.ex. verka för att det på EU-nivå arbetas med att minska bullernivåerna från biltrafiken. 3.Teknikutveckling och forskning kring hur man minskar högfrekvent buller bör förstärkas. Här bör också frivillig märkning av produkter uppmuntras för att stärka konsumenternas möjlighet att välja bort bullrande produkter. bör fatta beslut om delmålets utformning i enlighet med vårt förslag. Energianvändning m.m. i byggnader Fastighetsskattens utformning är ett hinder för att åstadkomma effektivisering av energianvändningen i byggnader, eftersom energibesparande investeringar medför höjt taxeringsvärde och därmed höjd fastighetsskatt. Vi anser att det är viktigt att fokusera på minskningen av användningen av fossila bränslen i detta delmål. Det är också viktigt att få en tydlig men realistisk markering av hur stor minskningen av växthusgaser som bostads- sektorn kan bidra med. Rapporten 2004 pekar på att en minskning av utsläppen till 2020 jämfört med inte är orealistisk. Bostadssektorn är den sektor i samhället där minskningar av växthusgaser hitintills har varit störst och är troligen den sektor som har lättast att minska sina utsläpp ytterligare. Vi vill omformulera delmål 7 enligt följande: Miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler minskar och är lägre än . Bostadssektorn bör minska sitt bidrag till utsläpp av växthusgaser med till 2020 jämfört med utsläppen . Detta skall bl.a. ske genom att den totala energianvändningen effektiviseras för att minska samt en övergång till uppvärmning som inte baseras på fossila bränslen. bör fatta beslut om delmålets utformning i enlighet med vårt förslag. Nytt delmål om inomhusmiljö Vi anser att det är mycket oroande att flera rapporter pekar på att den miljö där våra barn vistas stora delar av sin tid i många fall är hälsovådlig. Det gäller inte minst buller i skol- och förskolemiljö. Andra miljöproblem för barnen är att de utsätts för kemikalier, allergener etc. Senast har i län i projektet i Bullerbyn gjort bullermätningar på skånska daghem och uppmätt bullernivåer på över . Vid förfrågan uppger också många kommuner att man inte bedriver en systematisk översyn över inomhusmiljön i skolor och förskolor. Mycket tyder på att dålig skolmiljö ofta beror på dåliga kunskaper och dålig samordning mellan olika funktioner, framför allt i kommunerna. Det är uppenbart att den lagstiftning som finns inte är tillräcklig. Även om detta nya delmål delvis täcks av delmål 8 om inomhusmiljö tror vi att man får en tydligare målfokusering genom att lyfta ut och fokusera på ett särskilt delmål rörande barns hälsa. Regeringen bör ges i uppdrag att definiera mätbara mål för detta nya delmål. Delmålet bör få följande utformning. skall offentliga lokaler där barn vistas stadigvarande ej orsaka kortsiktiga eller långsiktiga negativa hälsoeffekter. Detta gäller problem såsom buller, allergiska problem, radon och närvaro av hälsopåverkande kemikalier i byggmaterial. bör fatta beslut om nytt delmål i enlighet med vårt förslag. 2.Ändrade delmål för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö m.m. (mp) () anför: Jag kan inte ställa mig bakom regeringens förslag till revidering av delmål kring hårdgjord yta och vill ha kvar formuleringen att andelen hårdgjord yta inte skall öka. Hårdgjorda ytor kostar i form av ökade mängder dagvatten och mer smutsigt avrinningsvatten samt mindre av grönytor. Grönytor har många positiva effekter för staden. Det handlar om renare luft, rening av vatten, friskare människor, bättre fuktbalans osv. Det är därför inte bra att devalvera delmålet på denna punkt. I avsnittet God bebyggd miljö står att skall planering och byggande grundas på program och strategier för hur ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur kan åstadkommas så att bilanvändningen kan minska och förutsättningarna för miljöanpassade och resurssnåla transporter förbättras. Detta måste innebära ett tydligt avståndstagande från externhandelscentrum. Dagligvaruhandel måste finnas där människor bor. Utbyggnad av externhandelscentrum motverkar kraftigt möjligheterna att uppnå mål om god bebyggd miljö samt begränsad klimatpåverkan.