yttr · GT05SkU3y · 2006-01-01 00:00:00 — yttrande 2005/06:SkU3y Skrivelse med berättelse om verksamheten i Europeiska unionen har berett bl.a. skatteutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2005/06:85 om EU Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen . tar i yttrandet upp kapitlen 13 Skatter, 25 Folkhälsa, såvitt avser avsnittet Strategi för att minska alkoholskador, och 28 Fri rörlighet för varor, såvitt avser avsnittet Tullunionen moderniseras. Beskattningen av tunga fordon och Eurovinjettdirektivet behandlas i skrivelsen, förutom i nämnda kapitel 13 Skatter, även i kapitel 36 Transporter. Utskottet kommenterar frågan bara i förstnämnda sammanhang. Utskottet tar i samband med avsnittet Strategi för att minska alkoholskador upp ett yrkande i motion U6 Av m.fl. (kd) som gäller kvoterna för privatinförsel av alkohol. Utskottet får anföra följande. Frågan om att införa en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (s. 69) på EU-nivå togs upp till diskussion vid informella möte . Skattebasen är inledningsvis tänkt att fungera parallellt vid sidan av nuvarande nationella bestämmelser. Modellen innebär att en gemensam skattebas räknas fram för alla EU-företag i en koncern. Basen fördelas sedan mellan de stater där företagen är verksamma och staterna tillämpar sin bolagsskattesats på sin andel av skattebasen. Kommissionen avser att i första hand ta fram ett förslag till lagstiftning som riktar sig mot samtliga medlemsstater och i andra hand föreslå ett närmare samarbete mellan vissa av medlemsstaterna. Kommissionen har tillsatt en arbetsgrupp med företrädare för samtliga medlemsstater som träffats vid fyra tillfällen. Därutöver har fyra undergrupper skapats för att diskutera frågor av mer teknisk natur. deltar i alla grupperna. Kommissionen föreslog 2003 ändringar i det s.k. fusionsdirektivet (s. 69) i syfte att uppdatera, klargöra och bredda direktivets tillämpningsområde. Syftet med direktivet är att gränsöverskridande omstruktureringar av bolag i olika medlemsstater inte skall missgynnas skattemässigt jämfört med sådana förfaranden som avser bolag i samma medlemsstat. Förslaget till ändringar innebär bl.a. att fler företag och transaktioner skall omfattas av direktivet. I skrivelsens skatteavsnitt följer sedan en redogörelse för arbetet med det s.k. skattepaketet (s. 6970) som pågått . Skattepaketet består av tre delar, ett direktiv om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar, ett direktiv om ett gemensamt system för beskattning av ränte- och royaltybetalningar mellan närstående bolag i olika medlemsstater samt en uppförandekod mot skadlig skattekonkurrens på företagsbeskattningens område. Sparandedirektivet innebär ett automatiskt utbyte av information mellan medlemsstaterna om räntebetalningar som möjliggör beskattning i den medlemsstat där betalningsmottagaren har sitt skatterättsliga hemvist. Direktivet tillämpas från och är införlivat i svensk rätt genom ändringar i lagen om självdeklarationer och kontrolluppgifter. Ränte- och royaltydirektivet innebär att källskatter inte skall tas ut på ränte- och royaltybetalningar som görs mellan närstående företag i olika medlemsstater. vat i svensk rätt genom en ändring i inkomstskattelagen. Några av de nya medlemsstaterna har fått övergångstider för tillämpningen av direktivet. Kommissionen har bl.a. föreslagit en ändring av direktivet som syftar till att säkerställa att direktivets förmåner endast omfattar betalningar till företag som faktiskt beskattas för dessa i den mottagande staten. Ändringen av direktivet togs upp vid , men enighet kunde inte nås. Arbetet med uppförandekoden har fortsatt i en särskild arbetsgrupp. Gruppen granskar nya skatteåtgärder och bevakar avvecklingen av sådana skatteåtgärder som ansetts skadliga. Kommissionen har sett över de reducerade skattesatserna och nollskattesatserna (s. 70) i mervärdesskattedirektivet och lämnat förslag till förändring. Syftet är att åstadkomma förenkling, rationalisering och likformighet. Förslaget behandlades vid flera möten i rådet utan att medlemsstaterna kunde enas om omfattningen av området för lågmoms. Kommissionens förslag till omarbetad version av sjätte mervärdesskattedirektivet (s 70) innebär att det sjätte mervärdesskattedirektivet upphävs och ersätts med en ny rättsakt med omarbetade bestämmelser för det gemensamma systemet för mervärdesskatt. Direktivet har sedan det infördes genomgått omfattande förändringar och därigenom blivit svårgenomträngligt och svårt att tillämpa. Reglerna ändras inte i sak utan avsikten är endast att göra regelverket mer överskådligt. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgruppen för skatter . Kommissionen har lämnat förslag om beskattningsland vid tillhandahållande av tjänster (s. 7071). Enligt nuvarande EG-regler skall tjänster som huvudregel mervärdesbeskattas i det land där den som tillhandahåller tjänsterna är etablerad. Genom utvecklingen på marknaden har den nuvarande ordningen blivit svår att tillämpa både för skattskyldiga och för skattemyndigheter. Kommissionens förslag innebär att, i de fall tjänsterna tillhandahålls mellan företagare i olika länder, beskattningen skall ske i det land där kunden är etablerad. Syftet är att öka rättssäkerheten för aktörerna och att upprätthålla den grundläggande principen om att mervärdesskatten skall tillfalla konsumtionslandet. Kommissionen föreslog att även reglerna för gränsöverskridande handel med tjänster mellan företagare och konsumenter skulle ändras. Syftet är att i större utsträckning uppnå beskattning i konsumtionslandet. Förslaget innebär att vissa tjänster som tillhandahålls på distans skall beskattas i den medlemsstat där kunden är bosatt. Det gäller bl.a. telekommunikationstjänster, elektroniska tjänster samt radio- och tv-sändningar. Förslaget behandlas i rådsarbetsgruppen för skatter. Kommissionen lämnade 2004 ett förslagspaket som innehåller olika åtgärder som syftar till en förenkling av de administrativa skyldigheterna för företag med gränsöverskridande handel (s. 71). En viktig åtgärd är att företag, som är skattskyldiga för försäljning i medlemsstater som de inte är etablerade i, elektroniskt skall kunna vända sig till en enda skattemyndighet, nämligen myndigheten i den medlemsstat företaget är etablerat, en enda kontaktpunkt. Företagen skall där fullgöra alla sina skyldigheter när det gäller registrering och lämnande av deklaration. En annan åtgärd är en modernisering och förenkling av förfarandet för återbetalning av mervärdesskatt som företag betalar vid inköp i en annan medlemsstat än den i vilken de är etablerade. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgruppen för skatter. Kommissionens direktivförslag om åtgärder för att förhindra momsfusk (s. 71) syftar till att förenkla uppbörden av mervärdesskatt och att förhindra skatteflykt eller skatteundandragande. Förslaget innebär att vissa från avvikande åtgärder som tidigare beviljats enstaka medlemsstater skall kunna tillämpas av samtliga länder. Det är åtgärder som visat sig vara effektiva när det gäller att motverka skattefusk, t.ex. omvänd skattskyldighet. Behandlingen av förslaget har påbörjats i rådet. Rådet antog en förordning med tillämpningsföreskrifter för det gemensamma systemet för mervärdesskatt (s. 7172). har i egenskap av rådgivande organ antagit icke rättsligt bindande riktlinjer för tillämpningen av det sjätte mervärdesskattedirektivet för att få en enhetlig tillämpning av mervärdesskattesystemet. Kommissionen föreslog att några av riktlinjerna skulle bli rättsligt bindande. Kommissionen lämnade ett förslag till direktiv om beskattning av personbilar (s. 72) som innebär att uttag av registreringsskatt inte längre skall vara tillåtet och att skatten i förekommande fall successivt skall avvecklas. skall ett gemensamt system för återbetalning av registreringsskatt införas, och skatten skall helt eller delvis differentieras efter motorns utsläpp av koldioxid. Förslaget innebär också att den årliga fordonsskatten helt eller delvis skall differentieras efter motorns koldioxidutsläpp. Flera länder har ifrågasatt en avveckling av registreringsskatten och framfört kritik mot gemensamma regler för koldioxidrelatering av fordonsskatt eller registreringsskatt. Ett visst intresse finns att diskutera gemensamma regler för återbetalning av registreringsskatt. förhåller sig avvaktande till förslaget, bl.a. eftersom vi inte har någon registreringsskatt i . Kommissionen lämnade förslag som gäller beskattningen av tunga lastbilar, Eurovinjettdirektivet (s. 72). Förslaget gör det möjligt att ta ut tids- eller avståndsrelaterade vägskatter, t.ex. kilometerskatt, på hela vägnätet, vilket inte är möjligt enligt nuvarande regler. Tillämpningsområdet utvidgas till att omfatta lastbilar med en totalvikt på . har medlemsstaterna och enats om ett kompromissförslag som ger en tydligare och mer omfattande differentiering i miljöhänseende och som medger lägre avgifts- och skattenivåer för särskilt miljöanpassade fordon. Även maximinivån för tidsrelaterade skatter och avgifter (rör t.ex. Eurovinjettsamarbetet) höjs, och möjligheten att differentiera dessa utvidgas. I princip skall ingen strikt öronmärkning ske av intäkter från vägrelaterade skatter eller avgifter. Administrativt samarbete på skatteområdet Skatteavsnittet i skrivelsen avslutas med ett avsnitt om administrativt samarbete. beslutades vissa ändringar i det s.k. handräckningsdirektivet (s. 73) som behandlar informationsutbyte i fråga om främst direkta skatter. Ändringarna gjordes i effektiviserande syfte. antogs en förordning om administrativt samarbete i fråga om punktskatter samt följdändringar i dels handräckningsdirektivet, dels det s.k. cirkulationsdirektivet. Förordningen innebär en kraftig utbyggnad av regelverket och öppnar möjligheter till en decentralisering av samarbetet. Den nya förordningen trädde i kraft . Kommissionen lade fram ett förslag till förordning om administrativt samarbete för att skydda gemenskapens finansiella intressen (s. 73) mot bedrägerier och andra illegala förfaranden. Förslaget har kritiserats av flera medlemsstater för att det på vissa punkter går in på mervärdesskattens område, där det redan finns en förordning om administrativt samarbete. I den kompromisstext som finns har hänvisningarna till mervärdesskatt tagits bort. Strategi för att minska alkoholskador Enligt skrivelsen (s. 116) har aktivt arbetat för att ge arbetet med att förebygga alkoholskador högre prioritet inom EU. har bl.a. fört diskussioner om alkohol med andra medlemsstater och med kommissionen och varit drivande i arbetet med att ta fram en gemenskapsstrategi för att minska alkoholens skadeverkningar inom unionen. Strategin beräknas kunna presenteras som ett meddelande till ministerrådet . Avsikten är att identifiera de områden där EU kan bidra till att koordinera och stärka medlemsstaternas alkoholpolitiska insatser samt till att skapa en sektorsövergripande och sammanhållen alkoholstrategi på EU-nivå. Det övergripande syftet är att föreslå åtgärder som kan minska alkoholens skadeverkningar inom EU och därmed bidra till en positiv ekonomisk utveckling. Strävan är att skapa en bättre balans mellan folkhälsoaspekter och ekonomiska hänsynstaganden. Strategin är EU:s första policydokument på alkoholområdet. kommer att fortsätta att stötta och aktivt bidra till kommissionens arbete med att ge strategin spridning och genomslag. kommer också att verka för att frågan behandlas på rådets dagordning. Fri rörlighet för varor Regeringen redovisar (s. 123) att kommissionens meddelande om en enkel och pappersfri miljö för tullen och handeln (e-Tull) besvarades av rådet genom en resolution senare . Diskussioner har sedan förts i berörda EU-instanser. Kommissionen lade fram två formella förslag till och rådet, dels ett om en grundlig revidering av förordningen om gemenskapens tullkodex, dels ett om beslut om en papperslös miljö för tullen och handeln. En mer begränsad ändring i tullkodex, som bl.a. syftar till höjd säkerhet i logistikkedjan och införande av begreppet certifierade ekonomiska aktörer, beslutades av och rådet . Åtgärdsprogrammet för tullfrågor inom EU 2007-programmet löper och präglas i betydande grad av frågor som har drivits konsekvent från svensk sida, såsom förenkling och modernisering, användning av IT och utveckling av nya, rationella arbetsmetoder i tullverksamheten. Programmet bidrar även till att utveckla tullsamarbetet med EU:s nya grannskap österut. fattade och rådet beslut om en förordning om deklarationsplikt och kontroll av stora summor kontanta medel som kommer in i eller lämnar gemenskapen, i syfte att stävja penningtvätt och finansiering av terrorism. Kommissionen lade fram ett meddelande med en plan för konkreta tullåtgärder mot immaterialrättsliga intrång för att stärka tillämpningen av den förordning som trädde i kraft . Regeringens skrivelse har föranlett två motioner. Det är kommittémotion U6 av m.fl. (kd) och kommittémotion U7 av m.fl. (mp). Yrkande 7 i motion U6 gäller kvoterna för privatinförsel av alkohol och omfattas av utskottets beredningsområde. Motionärerna anför att ensidigt bör införa egna regler för införsel av alkohol och att bör återgå till de införselkvoter som överenskoms i samband med medlemskapsförhandlingarna, dvs. starksprit eller starkvin, vin och öl. Utskottet behandlar motionsförslaget nedan i avsnittet om en strategi för minskade alkoholskador. Vid Ekofinrådets ovannämnda möte behandlades även kommissionens initiativ till pilotprojekt för att tillämpa s.k. hemstatsbeskattning för små och medelstora företag, dvs. att skattebasen för en koncern där det ingår företag från olika EU-stater beräknas i enlighet med lagstiftningen i moderbolagets hemstat. Modellen innebär att skattebasen fördelas mellan de stater där företagen är verksamma och att dessa tillämpar sin bolagsskattesats på sin andel av skattebasen. Kommissionen anser att hemstatsbeskattning kan vara ett möjligt alternativ för att lösa vissa av de problem som små och medelstora företag stöter på när de etablerar sig i ett annat land i EU. Kommissionen medger att hemstatsbeskattning medför problem och restriktioner och förmodligen bara kan tillämpas av medlemsstater med likartade skattebaser. Än så länge har medlemsstaterna varit skeptiska till projektet. Utskottet har tidigare konstaterat att det på den inre marknaden finns betydande hinder för en gränsöverskridande ekonomisk verksamhet som bl.a. torde hänga samman med att företagen måste hantera många olika regelsystem. Det är särskilt besvärande för små och medelstora företag. EU skall vara en enda marknad och det är viktigt att de olika medlemsstaternas företagsskattesystem inte hindrar att marknaden fungerar smidigt. Arbetet med att förbättra de gemenskapsrättsliga reglerna på området, med beaktande av de enskilda medlemsstaternas skatteanspråk, bör därför understödjas. Utskottet är positivt till att medverkar till att undersöka frågan om att införa en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. Utskottet är däremot inte övertygat om att hemstatsbeskattning är en bra eller ens en möjlig lösning. När det gäller ändringarna i fusionsdirektivet skall dessa vara genomförda i nationell lagstiftning . Vissa lagändringar för europabolag har tidigare behandlat (bet. 2005/06:SkU9). Övriga lagändringar med anledning av direktivet förväntas kunna behandla . Enligt utskottet är det utomordentligt tillfredsställande att det utdragna arbetet med skattepaketet kunnat föras i hamn och att sparandedirektivet och ränte- och royaltydirektivet nu har börjat tillämpas. När det gäller sparandedirektivet kommer tekniska frågor med anledning framför allt av det nya standardformatet att stå i fokus. Man kan också anta att kommissionen påbörjar diskussioner med andra viktiga finansiella centrum om att de skall tillämpa motsvarande regler som i direktivet. Utskottet är positivt till detta. Förslaget till ändring i ränte- och royaltydirektivet behandlades i rådsarbetsgruppen . Enighet råder i princip om listan över företagsformer som omfattas av direktivet. Det luxemburgska ordförandeskapet försökte nå enighet om direktivet, och tillsammans med övriga medlemsstater, utom , godtog ett kompromissförslag. Frågan togs upp på nytt vid , men vägrade att acceptera direktivförslaget som övriga medlemsstater inte kunde acceptera syn på direktivet. Utskottet kan bara beklaga att inget arbete pågår i arbetsgruppen. Utskottet fäster stort avseende vid att uppförandekodgruppens arbete med avveckling och frysning av skadliga skatteåtgärder fortsätter. Utskottets allmänna inställning när det gäller reducerade skattesatser på mervärdesskatteområdet är att listan över varor och tjänster som länderna får ha reducerad moms för bör vara så begränsad som möjligt. Differentierade skattesatser skapar konkurrens- och avgränsningsproblem och är svåra att tillämpa i praktiken. Problemen har uppmärksammats av som riktat ett tillkännagivande i frågan till regeringen om att se över tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna. (Fi2002:11) har arbetat med frågan . Utredningen lämnade delbetänkandet SOU 2005:57 Enhetlig eller differentierad mervärdesskatt? Utredningens arbete skall vara avslutat . Det brittiska ordförandeskapet försökte nå en överenskommelse i lågmomsfrågan utan att lyckas. Tiden för lågmomsförsöket gick ut /06. Det österrikiska ordförandeskapet nådde en överenskommelse om att förlänga försöksverksamheten och att de länder som ville ansluta sig till försöket skulle ansöka om detta hos kommissionen . Överenskommelsen innebar vidare att fjärrvärme skall omfattas av möjligheten till lågmoms. Kommissionen skall senast presentera en studie över lågmomsens effekter på sysselsättning, ekonomisk tillväxt och den inre marknadens funktion. har inte deltagit i lågmomsförsöket och har heller inte ansökt om att i fortsättningen delta i försöksverksamheten. Utskottet anser att det med hänsyn till inställning till reducerade skattesatser på mervärdesskatteområdet finns goda skäl för regeringens ställningstagande i frågan. Tillämpning av lågmoms påverkar som redan framhållits konkurrensförhållandena mellan företag negativt och medför rättvisediskussioner och avgränsningsproblem. De administrativa kostnaderna för myndigheter och företag ökar som statens inkomster minskar. Utskottet anser att det finns ett stort behov av en översyn av det sjätte mervärdesskattedirektivet i enlighet med kommissionens förslag. Den svenska språkversionen av direktivet saknar språklig och terminologisk stringens och är dåligt anpassad till övriga språkversioner. Det behövs alltså en omarbetning av direktivet som bl.a. bringar den svenska versionen i överensstämmelse med andra språkversioner. Det österrikiska ordförandeskapet har aviserat att förslaget kan komma att tas upp . Utskottet välkomnar detta. Utskottet har allmänt sett en positiv inställning till kommissionens förslag om beskattningsland vid gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster. Det gäller både kommissionens ursprungliga förslag och förslaget om ändrade regler för mervärdesbeskattning vid tillhandahållande av tjänster till icke beskattningsbara personer. Utskottet konstaterar att det brittiska ordförandeskapet liksom det österrikiska ordförandeskapet har prioriterat frågan. Utskottet ser gärna förenklingar av de administrativa skyldigheterna för företag med gränsöverskridande handel. Den svenska ståndpunkten, som utskottet instämmer i, är att mervärdesbeskattning skall ske i det land där varor och tjänster konsumeras. Mot den bakgrunden är det positivt med förslag som syftar till förenklingar av företagens administrativa skyldigheter på mervärdesskatteområdet vid försäljning i en annan medlemsstat än den i vilken de är etablerade. De olika delarna i förslaget bör dock övervägas noga. Utskottet konstaterar att det österrikiska ordförandeskapet prioriterar arbetet med förslaget. Utskottet anser att åtgärder för att förhindra momsfusk är angelägna och att det är bra att kommissionen tar initiativ på området. Det är viktigt att alla medlemsländer får samma möjligheter att inom ramen för det sjätte mervärdesskattedirektivet införa angelägna regler för att stävja skattefusk och skatteundandragande utan att behöva gå omvägen över s.k. artikel 27- undantag. Utskottet noterar att medlemsstaterna över lag är positiva men liksom har lyft fram krav på preciseringar av lagtexten. Rådsarbetsgruppen under det brittiska ordförandeskapet kom långt i sin behandling av förslaget, och texten återspeglar nu i större utsträckning de preciseringar som och andra medlemsstater gjort gällande. Det är bra att det österrikiska ordförandeskapet driver frågan vidare. Den av rådet antagna förordningen med tillämpningsföreskrifter för det gemensamma systemet för mervärdesskatt är enligt utskottets mening ett viktigt dokument för en korrekt och mer enhetlig tillämpning av det sjätte mervärdesskattedirektivet bland medlemsstaterna. Risken minskar t.ex. för att gränsöverskridande transaktioner dubbelbeskattas som en följd av att medlemsstaterna tillämpar bestämmelserna om platsen för leverans av varor eller tillhandahållande av tjänster olika. Mervärdesskattelagen genom vilken det sjätte mervärdesskattedirektivet genomförts behöver inte ändras. Den aktuella förordningen föranleder inte heller några andra lagstiftningsåtgärder eftersom tillämpningsföreskrifterna tagits in i en förordning, vilken till alla delar är bindande och direkt tillämplig i varje medlemsstat. Utskottet har inget att erinra mot kommissionens direktivförslag rörande beskattningen av personbilar. har tidigare haft en försäljningsskatt (den s.k. bilaccisen) som slopades 1997 på personbilar och för övriga motorfordon 2001 i syfte att stimulera en förnyelse av bilparken och miljövänligare bilar. Den del av direktivförslaget som gäller registreringsskatter berör således inte . I övrigt har (bet. 2005/06:SkU15) antagit en ny vägtrafikskattelag som innebär en koldioxidrelatering av fordonsskatten för personbilar av modellår eller senare samt vissa äldre personbilar som uppfyller särskilda miljökrav. När det gäller beskattningen av tunga fordon anser utskottet att det är angeläget att en kompromiss kan nås om Eurovinjettdirektivets utformning. Det är viktigt att det blir möjligt att ta ut avgift eller skatt på hela vägnätet, något som bl.a. är en förutsättning för möjligheten att eventuellt införa kilometerskatt i . Utskottet har goda förhoppningar om att det pågående revideringsarbetet skall falla väl ut. Utskottet noterar i sammanhanget att regeringen och samarbetspartierna kommit överens om en transportpolitisk proposition. Enligt propositionen skall konsekvenserna av en kilometerskatt för svenska och utländska lastbilar och skattens effekter för regioner och näringar samt dess detaljerade utformning analyseras. Analysen skall vara klar med sikte på ställningstagande i . Utskottet anser att den aviserade konsekvensanalysen är bra och nödvändig inför ett ställningstagande till en kilometerskatt i . Administrativt samarbete på skatteområdet Arbetet med att inom EU stärka det administrativa samarbetet på skatteområdet är utomordentligt viktigt. Enligt utskottets mening kräver avsaknaden av fiskala gränser ett effektivt samarbete och informationsutbyte mellan länderna för att skattekontroll och bedrägeribekämpning skall kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt. Balansen mellan de fiskala intressena och skyddet för den personliga integriteten måste dock upprätthållas. Utskottet kan konstatera att på alla väsentliga punkter har stött de förslag som sedermera antagits på det administrativa området. Utgångspunkten har varit att omotiverade skillnader i regelverket mellan olika slags skatter skall undvikas. Den svenska linjen har i de flesta fall vunnit gehör. Frågan om rättslig grund och beslutsförfarandet har orsakat problem vid behandlingen av alla förslag på det administrativa samarbetets område.