yttr · GT05TU1y · 2006-01-01 00:00:00 — Miljöstyrningen av fartygstrafiken behöver vidareutvecklas. Det skall exempelvis vara gratis att lämna spillolja i alla hamnar för att undvika frestelsen att dumpa den i havet. För att minimera risken för fartygsolyckor måste alla tänkbara resurser samordnas. , marinen och danska myndigheter måste samverka med varandra om trafikövervakningen och olycksberedskapen i , som är ett av världens mest trafikerade vatten. Ett haveri med ett av de många oljetankfartygen skulle kunna få oöverstigliga konsekvenser för människor och miljö längs kusterna. Arbetsmaskiner med tvåtaktsmotorer är ett stort problem. Därför bör en skrotningspremie på sådana äldre maskiner införas. 5.Åtgärder inom sjöfarten (mp, -) () och () anför: Sjöfarten inom EU förväntas svara för mer försurande utsläpp än alla landbaserade källor tillsammans. Vi anser att krav på katalysatorer eller annan teknik som minskar de försurande utsläppen skall ställas som villkor för att få ta del av det svenska sjöfartsstödet. Dessutom bör krav ställas på lågsvavlig olja. Andra nationella åtgärder som bör genomföras är miljödifferentierade farledsavgifter, miljödifferentierade hamnavgifter och att de allra sämsta fartygen inte får anlöpa svenska hamnar. Övervakning av och åtalsmöjligheter av fartyg som bryter mot regler måste öka. Det är fortfarande för billigt att rena tankar till havs, speciellt behövs bättre regelverk för internationellt vatten. Aktörerna i transportkedjan skall ha skadeståndsansvar i händelse av olycka. Dessutom vill vi ha förbud mot enkelskroviga fartyg i . För att konsumenter och rederikunder skall kunna utöva konsumentmakt bör kriterier för goda sjötransporter tas fram i samarbete med näringen. Sanktioner mot oljeutsläpp måste skärpas. Redare som begått miljöbrott skall kunna få trafikeringsförbud inom svenska vatten. I och med att klassas som särskilt känsligt havsområde (PSSA) av FN:s internationella sjöfartsorganisation finns bättre möjligheter att ställa krav på sjöfarten i . Det gäller att ta vara på dessa möjligheter. Vi anser att skall lyfta upp arbetet kring PSSA på regeringsnivå (i stället för myndighetsnivå) och agera kraftfullt för verkningsfulla skyddsåtgärder. Ytterligare exempel på sådana kan vara krav på välutbildad besättning, obligatoriska trafikövervakningssystem för hela och miljöinspektörer ombord på större fartyg och fartyg med farlig last. 6.Åtgärder inom vägtransportsektorn (mp, ) () och () anför: Vi anser att det är oacceptabelt att vägar saltas på ett sätt så att saltet riskerar hamna i och därmed förorena grundvattnet. bör omgående skärpa reglerna för vägsaltning i känsliga miljöer. Saltning bör även göras restriktivt i andra känsliga miljöer såsom vid rika vägrenar eller intill naturreservat. För att kunna göra bra val ur energisynpunkt bör bränsletester på bilar göras av oberoende instans för att bli jämförbara. Det bör undersökas om en klassificering av bilar från A till G, analogt med märkning av vitvaror, kan underlätta konsumentens val av snålare fordon och stimulera näringslivet till att erbjuda sådana. Den nuvarande vägavgiften (Eurovinjetten) för tunga fordon bör omgående ersättas med en kilometerbaserad vägskatt. Åtgärden medför utsläppsminskningar både vad gäller kväveoxider, partiklar och koldioxid samt leder till en bättre konkurrensneutralitet gentemot utländska åkerier. Generellt har rörliga avgifter en mer styrande effekt än fasta när det gäller trafik. Enligt vår uppfattning behövs en kilometerbaserad vägavgift. Den nuvarande vägavgiften för tunga fordon (det s.k. Eurovinjettsystemet) bör alltså ersättas. Skälet är att man då kan åstadkomma utsläppsminskningar när det gäller kväveoxider, partiklar och koldioxid. Ytterligare en fördel är att man får en bättre konkurrensneutralitet gentemot utländska åkerier. Generellt får man en mer styrande effekt av rörlig avgift eller skatt än av en fast; särskilt gäller detta på trafikområdet. Vi vill också att det införs koldioxiddifferentierade registreringsskatter. Vi noterar att har den törstigaste bilparken i EU. Uppgifter från miljöforskaren och från visar att nya personbilar i är i en klass för sig när det gäller höga koldioxidutsläpp. Detta är särskilt allvarligt då dessa bilar kan förväntas rulla på våra gator och vägar och därmed försvåra vårt klimatarbete till. Det innebär också att mer priskänsliga kunder som köper bilar på andrahandsmarknaden i alltför stor utsträckning hänvisas till bilar som är onödigt dyra i drift. Denna utveckling har pågått . Bidragande faktorer till denna situation är nybilskundernas krav på snabb acceleration och hög topphastighet. Den nya tekniken skulle ha kunnat utnyttjas för att sänka bränsleåtgången och koldioxidutsläppen, men den har i stället satsats på starkare motorer och tyngre fordon. Detta står i strid med de transportpolitiska målen såväl när det gäller trafiksäkerhet som miljö. Vi vill också påminna om att konstaterar att ett styrmedel som sätts in i försäljningsskedet har starkare styreffekt än om styrmedlet slås ut över fordonets hela livslängd. Syftet med en koldioxiddifferentierad registreringsskatt på nya fordon är att främja introduktionen av bränslesnålare fordon. Skatten bör vara relaterad till motoreffekt och certifierade koldioxidutsläpp på särskilt motorstarka och extremt bränsletörstiga nyförsålda lätta fordon. De flesta EU-länder har någon form av registrerings- eller försäljningsskatt på nya fordon. 7.Åtgärder inom luftfarten (m, kd) (), (), () och () anför: En väl fungerande luftfart spelar en betydelsefull roll för den ekonomiska och sociala utvecklingen. Flyget har också en särskild strategisk betydelse för den regionala utvecklingen i med hänsyn till landets vidsträckthet. Det är mot den bakgrunden inte lämpligt att införa en särskild flygskatt enligt intentionerna i årets budgetproposition. Vi avstyrker därmed motion 2004/05:MJ38 yrkande 114 om att straffbelägga inrikes luftfart med en särskild energi- och koldioxidskatt. 8.Åtgärder inom luftfarten (mp, ) () och () anför: När det gäller inrikes flyg anser vi att såväl energiskatt som koldioxidskatt på flygbränsle för inrikestrafik måste införas möjligt. EU:s energiskattedirektiv tillåter (och uppmuntrar) numera EU-länderna att införa sådana skatter. Vi vill påminna om att har infört en skatt på per liter flygfotogen. måste nu följa efter. Skatten bör beräknas utifrån flygets totala klimatpåverkan, inte bara koldioxiden. Den klimatrelaterade beskattningen bör vara i nivå med andra trafikslag och i proportion till dess miljöpåverkan. En lämplig nivå blir därmed per kilo koldioxid. Undantag bör göras på trafiklinjer längre än samt för orter där alternativa färdmedel medför betydande tidsförluster för resande. En sådan skatt skulle jämna ut konkurrensförhållanden genom att minska de miljömässigt kontraproduktiva konkurrensfördelar som flyget har , och därmed bidra till ökad samhällsekonomisk effektivitet och minskad klimatstörning. Vad härefter gäller internationellt flyg vill vi att regeringen driver på arbetet med miljöavgifter för flyget. utreder gemensamma eller internationella miljöavgifter för flyget, i form av flygplatsavgifter. Detta behövs i väntan på att () tar upp frågan om skatt på flygbränsle. Ingen tidsplan är angiven för arbete. bör vara pådrivande i denna process samt pröva möjligheten att gå före med ett eller flera medlemsländer, exempelvis eller . Enligt EU:s nya energiskattedirektiv finns möjlighet för medlemsländerna att beskatta flygbränsle i trafik mellan två medlemsländer som bilateralt har avtalat om ett sådant skatteuttag. 9.Handlingsprogram för minskat transportarbetet (mp, ) () och () anför: Vi anser det nödvändigt att det utarbetas ett handlingsprogram för minskat transportarbete. En utgångspunkt i detta skall vara för det första att transportarbetet skall minskas. En andra utgångspunkt skall vara att transportarbetets bränsleanvändning skall bli effektivare. Den tredje utgångspunkten är att bränslet i ökad utsträckning skall vara förnybart. Starkt förbättrad bränsleeffektivitet behövs i särskilt personbilar, oavsett om dessa drivs med fossila eller förnybara bränslen. Regeringen skall verka för internationella krav på bränsleeffektivare fordon.