yttr · GT05TU1y · 2006-01-01 00:00:00 — yttrande 2005/06:TU1y Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag Till miljö- och jordbruksutskottet Miljö- och jordbruksutskottet har berett trafikutskottet tillfälle att yttra sig över proposition Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05: 150) jämte följdmotioner. yttrande inriktas på mer övergripande frågor i propositionen och följande motionsförslag: 2004/05:MJ37 av m.fl. (fp, m, kd, c) yrkandena 3, 23, 25 och 38. 2004/05:MJ38 av m.fl. (mp, ) yrkandena 2, 30, 61, 64, 65, 110, 112, 114, 115 och 117. har tidigare behandlat bl.a. följande propositioner om miljömål som har anknytning till transportpolitiken: Svenska miljömål (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). klimatstrategi (prop. 2001/02:55, bet. 2001/02:MJU10, rskr. 2001/02:163). Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Regeringen har lagt fram skrivelsen En nationell strategi för havsmiljön (skr. 2004/05:173). I budgetpropositionen för har regeringen lagt fram förslag på skatteområdet som berör transport- och miljöområdena. Härutöver har regeringen aviserat att ytterligare två propositioner kommer läggas fram som rör bl.a. sambanden mellan transportsektorn och miljön, nämligen en klimatpolitisk och en transportpolitisk proposition. Inledningsvis erinrar regeringen om att övergripande miljöpolitiska mål är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i landet är lösta. I propositionen redovisas en fördjupad utvärdering av systemet med miljökvalitetsmål och delmål. Förslag till vissa ändringar av dessa läggs fram: Systemet kompletteras med ett sextonde miljökvalitetsmål, Ett rikt växt- och djurliv, om biologisk mångfald med tillhörande tre delmål. För de nuvarande femton miljökvalitetsmålen införs fem nya delmål, ändras lydelsen för sjutton delmål och upphävs nio delmål. Detta innebär att det förutsatt beslut i enlighet med regeringsförslagen finns 16 miljökvalitetsmål och 72 delmål. I propositionen anmäls vilka delmål som kommer att ses över ytterligare i samband med nästa fördjupade utvärdering. Vidare redogör regeringen för sin bedömning av de tre åtgärdsstrategier som antogs . En av dem gäller effektivisering av energi- och transportsektorerna, och regeringen bedömer att man måste intensifiera omställningsarbetet till en miljömässigt hållbar utveckling när det gäller dessa sektorer. De ändringar av strategin som behövs är inriktade på att uppnå miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan, luft, Bara naturlig försurning, Ingen övergödning och God bebyggd miljö samt delmål under dessa. I propositionen redovisar regeringen också sin bedömning av hur systemet kan förbättras bl.a. genom tydliggörande av olika aktörers roller. Slutligen lämnas en presentation av svenskt miljömålsarbete i EU och internationellt. Miljöpolitiken som överordnat mål Utskottets förslag i korthet avstyrker ett motionsförslag om att miljöpolitiken skall vara ett mål som är överordnat andra politikområden, såsom transportpolitiken. finner att nuvarande system är ändamålsenligt och vill i sammanhanget hänvisa till den aviserade transportpolitiska propositionen, som förväntas beröra de transportpolitiska målen. Regeringen anmäler (s. 22) att i samband med att den antagit politiska mål för vissa sektorer också fastställt miljömål för dessa. Detta gäller bl.a. transport-, energi-, konsument- och skogsbrukssektorerna. Miljökvalitetsmålen med delmål och sektorsmålen för miljö utgör tillsammans delar av en sammanhållen miljöpolitik. I denna proposition behandlas endast miljökvalitetsmålen med delmål medan översynen av sektorsmålen för miljö görs i samband med att de politiska målen för respektive sektor behandlas. Beträffande integrering av miljöhänsyn i alla centrala politikområden sägs (s. 22) bl.a. att det är viktigt att ställa krav på att alla utredningar skall beskriva miljökonsekvenserna av sina förslag. Detta kan göras genom ett tillägg i kommittéförordningen (1998:1474) och avsikten är att denna komplettering skall genomföras vid nästa översyn av förordningen. Frågan om miljöpolitiken i relation till andra politiska områden tas också upp (s. 23 f.). Regeringen hänvisar till strategin för hållbar utveckling. En av dess tre utgångspunkter är att en strävan mot hållbar utveckling måste integreras i alla politikområden. Regeringen vill skapa ett hållbartsamhälle där mål inom olika politikområden är ömsesidigt stödjande och förstärker varandra i en positiv utveckling. Målkonflikter skall hanteras med ett långsiktigt perspektiv. Enligt vad som anförs i propositionen har miljöarbetet i många avseenden varit framgångsrikt (s. 41). Trots detta kvarstår många problem. Det är därför angeläget med en översyn av såväl miljökvalitetsmålen som delmålen som regeringen nu redovisar. Vidare redovisar regeringen sin bedömning att det särskilda sektorsan- svaret för miljömålsarbetet bör tydliggöras och samspelet mellan det sär- skilda sektorsansvaret och arbetet med miljökvalitetsmålen bör stärkas (s. 362). Bland de myndigheter som fortsättningsvis bör ha ett särskilt sek- torsansvar för miljömålsarbetet anges , Luftfartsstyrelsen, Sjöfarts- har ansvar för att följa upp och utvärdera arbetet med särskilt sektorsansvar för miljömålsarbetet men också ge förslag till hur detta skall vidareutvecklas. verket stödja, vägleda och samordna myndigheterna med särskilt sektorsan- kommer att svara för den övergripande integreringen av arbetet med det särskilda sektorsansvaret med övrigt miljömålsarbete. Flera av de 15 miljökvalitetsmålen berör mer eller mindre transportsek- För transportsektorn finns motsvarande transportpolitiska Det övergripande målet för transportpolitiken är att säker- ställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportför- sörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. pande mål preciseras i sex delmål: Ett tillgängligt transportsystem. En hög transportkvalitet. En säker trafik. En god miljö. Positiv regional utveckling. Ett jämställt transportsystem. På lång sikt skall alla delmål uppnås. Delmålet en god miljö är formulerat så att transportsystemets utformning och funktion anpassas till krav på god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador samt en god hushållning med mark, vatten, energi och andra naturresurser främjas. För att möjliggöra en kontinuerlig uppföljning av uppvecklingen mot de långsiktiga delmålen har regeringen preciserat ett antal etappmål för några av delmålen. Måluppfyllelsen för sådana etappmål avseende delmålet om en god miljö framgår av nedanstående tabell (budgetpropositionen för ), prop. 2005/06:1). Sammanfattande bedömning av uppfyllelse av transportpolitikens delmål en Delmålet en god miljö Nej (Nej) ken och sjöfarten, ökade från flyg. Luftföroreningar (S, Målet för S upp- NOx, VOC) let för NOx uppnås Nej (Ja) I propositionen konstateras bl.a. att koldioxidutsläppen i stort sett var oförändrade jämfört med , trots ökat trafikarbete. Detta beror framför allt på den ökade inblandningen av etanol i bensin. För att nå det uppsatta etappmålet för utsläpp av koldioxid krävs kraftfulla åtgärder, bl.a. energieffektivare fordon och en fortsatt introduktion av förnybara drivmedel. Utsläppen av kväveoxider och kolväten från vägtrafiken fortsätter att minska. Utsläppsmålet för kväveoxider kommer att nås och målet för svaveldioxid kommer sannolikt också att nås. Utvecklingen för kolväteutsläppen är positiv, men för att nå etappmålet krävs ytterligare insatser. När det gäller luftkvaliteten i tätorter visar mätningar för /04 att den tidigare kraftiga trenden med minskade halter avtagit och att luftkvaliteten har förbättrats mindre . I flera tätorter kommer det att krävas ytterligare åtgärder, bl.a. inom transportsektorn, för att sänka halterna av kvävedioxid och partiklar i luften i tillräcklig omfattning för att klara miljökvalitetsnormerna. I motion 2004/05:MJ38 av m.fl. (mp, ) beklagar man att miljöpolitiken har givits en underordnad roll. Motionärerna anser att miljöpolitiken i stället skall överordnas vissa angivna politikområden, däribland transportpolitiken. Sättet för hur målen överordnas för jämställdhetsrespek- tive integrationspolitiken borde vara förebilden, heter det (yrkande 2). Motionärerna föreslår att miljöpolitiken skall vara ett mål som är överordnat andra politikområden, såsom transportpolitiken, och därtill vara integrerad i andra politikområden, såsom transportpolitiken. instämmer med motionärerna om vikten av miljöhänsyn i samband med politiska överväganden och beslut. Såvitt gäller transportområdet vill utskottet erinra om att en god miljö utgör ett av de sex delmålen inom transportpolitiken och att delmålet i sin tur har försetts med etappmål och att trafikverken har satt upp verksamhetsmål avseende delmålet En god miljö. Enligt det övergripande målet för transportpolitiken gäller vidare utgångspunkten att skapa ett långsiktigt hållbart transportsystem. finner att nuvarande system är ändamålsenligt och vill i sammanhanget hänvisa till den aviserade transportpolitiska propositionen, som förväntas beröra de transportpolitiska målen. Med avseende på det sagda tillstyrker utskottet propositionen i berörda delar; motion 2004/05:MJ38 yrkande 2 avstyrks. Utskottets förslag i korthet Med anledning av ett motionsyrkande med krav avseende klimatmålet vidhåller trafikutskottet sin uppfattning om att det är angeläget att begränsa klimatförändringarna; att minska utsläppen av växthusgaser torde vara den viktigaste utmaningen på miljöområdet. Enligt trafikutskottets mening är det befogat med ett förslag om klimatmålet som är sammanhållet såväl med avseende på delmål som på åtgärder. Med det sagda ansluter sig trafikutskottet till den redovisade bedömningen i propositionen i berörd del och avstyrker motionsförslaget. Regeringen erinrar inledningsvis om beslut om en nationell klimatstrategi, som bl.a. omfattar mål på lång och kort sikt under miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan (s. 34). Målet innebär att de svenska utsläppen av växthusgaser skall vara lägre än utsläppen , beräknat som ett medelvärde för perioden 20082012. Vidare påminner man om att det svenska målet fortlöpande skall följas upp. Om utsläppstrenden visar sig vara mindre gynnsam än man förutser eller om de åtgärder som vidtas inte ger väntad effekt kan regeringen föreslå ytterligare åtgärder och eller föreslå en omprövning av målet. Härvid skall hänsyn tas till konsekvenser för svensk industri och dess konkurrenskraft. I anslutning till arbetet med den första kontrollstationen har regeringen uppdragit åt och att ta fram underlag avseende prognoser av utsläpp av växthusgaser, utvärdering av styrmedel i klimatpolitiken, effekter av att integrera Kyotoprotokollets flexibla mekanismer i klimatmålet för perioden 20082012 samt nya kunskaper i klimatfrågan. Resultatet kommer att redovisas i den särskilda klimatproposition som aviserats till . En andra kontrollstation är planerad . Det är olyckligt att regeringen i avvaktan på en särskild klimatproposition i princip inte behandlar delmålet Begränsad klimatpåverkan i den nu aktuella miljömålspropositionen, anförs det i motion 2004/05:MJ37 av m.fl. (fp, m, kd, c). Motionärerna påminner om att klimatpolitiken även ingår i t.ex. trafikpolitiken. En lämplig fördelning borde kunna vara att förslag avseende delmålen tas upp i samband med arbetet med miljömålen, medan förslag avseende åtgärderna kan läggas fram i den aviserade klimatpropositionen. Slutsatsen är att regeringen bör uppmanas att återkomma med förslag till nya, tydliga delmål på klimatområdet. Viktigast är att precisera delmål för utsläppsminskningarna . Vidare bör delmål finnas för de olika sektorerna såsom bl.a. trafiken. Motionärerna understryker att utsläppsminskningarna inte får genomföras så att svensk konkurrenskraft och tillväxt försämras märkbart. Tvärtom skall dessa faktorer snarare gynnas; en miljödriven teknisk utveckling kan skapa tillväxt och inte minst vara en viktig aspekt utifrån ett säkerhetspolitiskt avseende genom att minska oljeberoende. Enligt motionärernas uppfattning är det viktigt att ta fram incitament för en omställning till nya transportlösningar såväl för persontrafik som godstrafik. Detta gäller både förnybara drivmedel och smarta och effektiva transportlösningar. Slutligen bör delmål preciseras inte bara för koldioxid utan även för övriga växthus- gaser, anser motionärerna. Handeln med utsläppsrätter kan bli ett effektivt verktyg i klimatarbetet men det krävs då att kostnaderna verkligen blir tyd- liga i systemet (yrkande 3). Inledningsvis vill trafikutskottet påminna om att utskottet avlämnade ett yttrande till miljö- och jordbruksutskottet med anledning av skrivelsen En svensk strategi för hållbar utveckling (skr. 2003/04:129, yttr. 2004/05:TU2y). När det gäller målet att begränsa klimatförändringarna framhöll trafikut- skottet det angelägna i att problemen med de pågående klimatförändring- arna tas på stort allvar. Utskottet konstaterade att utsläppen av koldioxid, den dominerande växthusgasen, företrädesvis härrör från förbränning av fossila bränslen, och att transportsektorn är en av flera stora källor till En aktiv klimatpolitik som integreras i hela samhället är nödvändig för att problemen skall kunna bemästras, betonades det vidare. Utskottet påpekade beträffande transportsektorn att koldioxidutsläppen emel- lertid hade fortsatt att öka, vilket innebar försämrade förutsättningar att hänvisade till de utredningsförslag med inriktning att begränsa transportsektorns miljöpåverkan som var Med tillfredsställelse noterade utskottet att regeringen hade för avsikt att återkomma till med en redovisning av det svenska klimatarbetet och utgick därvid från att en särredovisning skulle göras med avseende på transportsektorn. att regeringen i den transportpolitiska propositionen skulle komma att när- mare utveckla hur transportsystemet kan anpassas till en hållbar utveckling. Med anledning av det nu väckta motionsyrkandet vidhåller trafikutskot- tet sin uppfattning att det är angeläget att begränsa klimatförändringarna; att minska utsläppen av växthusgaser torde vara den viktigaste utmaningen Beroendet av fossila bränslen måste därför minskas. anmäls i den framlagda propositionen har regeringen för avsikt att senare förelägga en särskild klimatproposition. fikutskottets mening är det befogat med ett förslag om klimatmålet som är sammanhållet, dvs. det gäller såväl delmål som åtgärder. ansluter sig trafikutskottet till den redovisade bedömningen i propositionen i berörd del och avstyrker motion 2004/05:MJ37 yrkande 3. Utskottets förslag i korthet Ett motionsyrkande om en komplettering av miljökvalitetsmålet Hav i balans i enlighet med ett förslag av avvisas av trafikutskottet. Utskottet hänvisar till att det i propositionen anförs att formuleringarna till sin karaktär är utformade som åtgärder snarare än önskvärt miljötillstånd samt att regeringen arbetar med att genomföra förslagen. Beträffande miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård redovisas den av fastställda formuleringen (s. 124 f.). Sålunda skall och ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och den biologiska mångfalden skall bevaras. Åtta delmål har fastställts, däribland skydd av miljöer och kust- och skärgårdsområden (delmål 1), begränsning av buller och andra störningar från båttrafik (delmål 6) och minskning av utsläpp av olja och kemikalier från fartyg (delmål 7). Enligt regeringens bedömning blir miljökvalitetsmålet svårt att nå inom en generation, detta även om ytterligare åtgärder vidtas. EU-arbetet och internationellt arbete i övrigt bör intensifieras och en sammanhållen nationell strategi bör utarbetas. Skydd av miljöer och kust- och skärgårdsområden (delmål 1) När det gäller skydd av miljöer och kust- och skärgårdsområden (delmål 1) föreslår regeringen en ny lydelse av innebörden bl.a. att skall av skyddsvärda miljöer och av kust- och skärgårdsområden med höga natur- och kulturvärden ha ett långsiktigt skydd (s. 128 f.). Regeringen säger sig instämma med när det gäller vikten att avleda fartygstrafiken inte minst den omfattande och ökande trafiken med oljetankfartyg från de mest värdefulla områdena. I ett första steg verkar därför kraftfullt för att Hoburgs bank och inklusive omgivande skyddszoner skall utpekas av den Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) som områden som sjöfarten bör undvika. verkar för att den tunga fartygstrafiken, dvs. fartyg med ett djupgående , hänvisas till en föreslagen djupvattenled som går söder och öster om dessa områden. Detta görs inom ramen för arbetet med att få klassat som ett särskilt känsligt havsområde (PSSA). Genom denna åtgärd minska risken för att oljeutsläpp från fartygstrafiken skall drabba fågellivet och de känsliga miljöerna vid dessa utsjöbankar. Beträffande åtgärder för att säkerställa räddningsberedskapen hänvisar regeringen till budgetpropositionen (prop. 2004/05:1, UO6), där regeringen bl.a. föreslagit att skall införskaffa större fartyg med tillräcklig förmåga vad avser brandbekämpning, nödläktring, nödbogsering och oljeupptagning. Minskning av utsläpp av olja och kemikalier för fartyg (delmål 7) Någon ändring av delmålet föreslås inte. Delmålet bör således fortfarande ha lydelsen: Genom skärpt lagstiftning och ökad övervakning skall utsläppen av olja och kemikalier från fartyg minimeras och vara försumbara . Förutsättningar finns för att delmålet nås inom utsatt tid, anför regeringen som emellertid anser det angeläget att ytterligare insatser genomförs. Ett flertal åtgärder har vidtagits för att minska antalet illegala utsläpp från fartyg. har antalet oljeutsläpp i svenskt territorialvatten och svensk ekonomisk zon minskat med . Minskningen bedöms till stor del bero på utökade övervakning med satellit, flyg och fartyg kombinerat med en alltmer effektiv procedur för utredning av misstänkta brott. Regeringen tillägger dock att det finns ett stort mörkertal i den redovisade statistiken. Bland de ytterligare insatser som behövs räknar regeringen upp följande. En insats är ökad flygövervakning och en ökad närvaro av till sjöss. En annan viktig förutsättning är att det internationella samarbetet om flyg- och satellitövervakning som deltar i fungerar väl och utvecklas. Ytterligare en insats är höjd efterlevnad av och ökad effektivitet i dels Helcoms s.k. Östersjöstrategi om mottagningsanläggningar i hamnar för fartygsgenererat avfall, dels EG:s direktiv om mottagningsanordningar i hamn för fartygsgenererat avfall och lastrester (2000/59/EG). Vidare säger sig regeringen överväga att ge berörda myndigheter i uppdrag att öka kunskapen om utsläpp av olika kemikalier i samband med fartygsdrift, klargöra problemens vidd samt föreslå eventuella åtgärder som kan vidtas nationellt och/eller bör drivas internationellt. I övrigt hänvisar regeringen bl.a. till den sedermera framlagda skrivelsen om en havsmiljöstrategi och till det möte om miljöpåverkan från sjöfart och fiske som kommer att hållas inom ramen för . Regelverket för bestraffning av utsläpp av föroreningar orsakade av fartyg är ytterligare ett område. Regeringen omtalar att EU förväntas anta ett direktiv och ett rambeslut som tillsammans stärker detta regelverk. Eftersom det är ett gränsöverskridande miljöhot säger sig regeringen vara angelägen om en sådan åtgärd. I detta sammanhang tar regeringen upp frågan om skadeståndsansvar. Det påpekas att delmål 7 är inriktat mot avsiktliga utsläpp. Vikten av att aktörerna i transportkedjan har skadeståndsansvar även för utsläpp genom en olyckshändelse betonas. Skadeståndsansvaret regleras genom internationella konventioner. vid utsläpp av olja från oljetankfartyg ersätts i första hand av fartygsägare och i andra hand av den internationella oljeskadefonden. Regeringen påminner om en ny, tredje ersättningsnivå genom en kompletterande internationell oljeskadefond. Slutligen hänvisar regeringen till att sjöfartens miljöpåverkan är sådana frågor som regeringen har för avsikt att återkomma till bl.a. inom ramen för en sammanhållen havsmiljöstrategi (se i det följande) och den transportpolitiska proposition som regeringen avser att lägga fram . Inom ram kommer ett särskilt möte hållas i om miljöpåverkan från sjöfart och fiske. I motion 2004/05:MJ37 av m.fl. (fp, m, kd, c) begärs att beslutar om en komplettering av miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård med meningen Ingen undermålig sjöfart skall trafikera omgivande hav, de mest värdefulla områdena skall skyddas från sjöfartens negativa konsekvenser och att räddningsberedskapen skall säkerställas. De hävdar vidare att innebär en avgörande förändring när det gäller möjligheten att förvalta den hårt utsatta och att arbetet även bör bedrivas inom ramen för EU och då genom juridiskt bindande överenskommelser (yrkande 23). Motionärerna begär också ett tillkännagivande om att regeringen skall återkomma med förslag till ett nytt delmål som är kopplat till risken för olycksrelaterade oljeutsläpp. De påminner om att sjötrafiken på ökar, inte minst transport av råolja med tankfartyg. Vidare hänvisar de till handläggningen av skyddsåtgärder inom ramen för klassningen av som ett särskilt känsligt havsområde (PSSA). Regeringen kritiseras för att den inte redan nu har lagt fram förslag till ett sådant nytt delmål (yrkande 25). Det förslag som framförs i motion 2004/05:MJ37 yrkande 23 är samma som har lagt fram i sitt betänkande (SOU 2003:72) Havet tid för en ny strategi. Av propositionen framgår att regeringen har övervägt denna formulering och kommit fram till att kommissionens förslag visserligen tar fasta på faktorer som är viktiga för att miljökvalitetsmålet skall nås. Regeringen anser emellertid att formuleringarna till sin karaktär är utformade som åtgärder snarare än som önskvärt miljötillstånd. Man avvisar således förslaget med hänvisning till att redan de nuvarande preciseringarna täcker in sjöfartens påverkan. Regeringen meddelar att man arbetar med att genomföra förslagen i form av åtgärder. har ingen annan uppfattning är regeringen i detta avseende och ansluter sig till vad som anförs i propositionen; motion 2004/05:MJ37 yrkande 23 avstyrks därmed. Med hänvisning till den avise- rade transportpolitiska propositionen avstyrks även yrkande 25 i samma Uppdelning av strategin för energi- och transportsektorerna Utskottets förslag i korthet Ett motionsförslag om en uppdelning av strategin för energi- och transportsektorerna avstyrks av trafikutskottet med hänvisning till bl.a. möjligheterna till ett helhetsperspektiv. Tre utmaningar bedöms särskilt viktiga anförs det. En är att åstadkomma effektivare energi- och transportsystem för att främst minska utsläppen från energi- och transportsektorerna samt öka andelen förnybar energi; omställningsarbetet syftar således till att åstadkomma en miljömässigt hållbar utveckling. De ändringar av strategin som behövs är inriktade på att uppnå följande miljökvalitetsmål och delmålen under dessa. Bara naturlig försurning, God bebyggd miljö samt delmål under dessa. Utgångspunkten för strategin är att man skall utnyttja kostnadseffektiva åtgärder på både kort och lång sikt som bidrar till att uppnå flera miljökvalitetsmål på samma gång och som också bidrar till att även andra politiska mål uppnås. På lång sikt kommer styrmedel och åtgärder för att uppnå klimatmålet att ha en avgörande betydelse också för andra miljökvalitetsmål genom de minskningar av utsläppen av koldioxid från förbränning av fossila bränslen som blir nödvändiga. På kort sikt, dvs. , inriktas åtgärderna under strategin huvudsakligen mot att uppnå delmålen avseende: utsläpp av växthusgaser och kväveoxider, delmålen under luft för kvävedioxid och partiklar i vissa större städer, underlag för fysisk planering i kommunerna, samt förslaget till nytt delmål 5 för partiklar under luft. Enligt regeringens mening bör åtgärderna i strategin inriktas mot följande områden: