yttr · GT05SoU2y · 2006-01-01 00:00:00 — Utvecklingen inom den kommunala sektorn Till finansutskottet har beslutat att bereda bl.a. socialutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2004/05:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn samt de motioner som har väckts med anledning av skrivelsen och som berör utskottets beredningsområde. begränsar yttrandet till avsnitten 3. Hälso- och sjukvårdspolitik, 4.1 Äldreomsorg, 4.2 Insatser för personer med funktionshinder och 4.3 Individ- och familjeomsorg samt motionerna Fi22 av m.fl. (kd) yrkandena 4 och 9-11 samt Fi23 av m.fl. (c) yrkandena 7 och 8. I skrivelsen lämnar regeringen en översiktlig redovisning av hur ekono-min och verksamheten i kommuner och landsting har utvecklats de se-naste åren. Redovisningen av den ekonomiska utvecklingen innefattar i huvudsak utvecklingen av kommunsektorns andel i samhällsekonomin, resultatutvecklingen för kommuner och landsting samt kommunala bolag, sysselsättningsutvecklingen, kommunala entreprenader och köp av verksamhet samt effekter av det kommunala skatteut-jämningssystem som gällde . Redovisningen av utvecklingen i den kommunala verksamheten om-fattar i första hand de obligatoriska verksamheterna skola, vård och om-sorg. Redovisningen syftar till att beskriva hur dessa verksamheter ut-vecklats i förhållande till de nationella mål som riksdag och regering har formulerat. I övrigt redovisas kommunsektorns roll i utvecklingen inom bl.a. folkhälsa. Redovisningen av de kommunala verksamheterna avser i huvudsak för-hållandena t.o.m. . I regeringens skrivelse konstateras i de sammanfattande slutsatserna avseende hälso- och sjukvård följande. Enligt hälso- och sjukvårdslagen är det övergripande målet för hälso- och sjukvården en god hälsa och vård på lika villkor för hela befolkningen. Det finns också en allmän prioriteringsregel i hälso- och sjukvårdslagen som lägger fast att den som har det största behovet av hälso- och sjukvården skall ha företräde till vården. Den positiva utvecklingen avseende återstående medellivslängd har fortsatt i , och uppgick den till för kvinnor respektive för män. Spädbarnsdödligheten i är den lägsta inom EU med 2,8 barn per 1 000 levande födda . Genomsnittet inom EU var 4,5 barn per 1 000 levande födda under . Av sjukvårdens totala nettokostnader på 2003 används till specialiserad vård, till primärvård (vårdcentraler m.m.) och resten till övrig hälso- och sjukvård. Den ökning av kostnadsandelen för primärvård som kunde ses tycks ha stannat av, detta trots att mer vård utförs inom öppenvården och att minskningen av vårdtiderna inom slutenvården fortsätter De avtal mellan staten och och som ligger till grund för den nationella handlings-planen och tillgänglighetssatsningen löpte ut /05. Dessa har omfattat utvecklingsavtal, resurstillskott och uppföljning inom prioriterade delar av hälso- och sjukvården. Problem med tillgänglighet finns dock fortfarande inom sjukvården i form av vårdköer och i vissa fall långa väntetider till planerad vård. Det är dessutom fortfarande en minoritet av landstingen som - i praktiken - uppfyller den lagstadgade skyldigheten att erbjuda invånarna att välja fast läkarkontakt. Landstingens totala kostnader för läkemedel ökade med och uppgick därmed till ca . har kostnadsökningarna för läkemedel dämpats betydligt genom ökad priskonkurrens och att apoteken enligt lag byter ut ett dyrare läkemedel till det billigaste likvärdiga läkemedlet. De totala kostnaderna för tandvården ökade , vilket till stor del berodde på stigande utgifter för det högkostnadsskydd för protetik för personer som infördes . Patientavgifterna ökade också kraftigt, även om deras andel av de totala kostnaderna minskade något. Prisökningarna på tandvård har fortsatt men varierar kraftigt mellan olika vårdgivare och olika behandlingsåtgärder. Kostnaderna för sådan tandvård som landstingen skall erbjuda vissa kategorier av äldre och funktionshindrade samt personer som behöver tandvård som ett led i en sjukdomsbehandling sjönk något . I regeringens skrivelse konstateras i de sammanfattande slutsatserna avseende äldreomsorg följande. Av landets invånare är det som får bistånd i kommunernas äldreomsorg. Andelen har varit oförändrad . Däremot har det totala antalet platser i särskilt boende minskat , medan det totala antalet personer som får hemtjänst ökat i ungefär samma omfattning. Problem finns, enligt flera länsstyrelsers tillsyn, med tillgång till platser i särskilt boende. Kostnadsskillnaderna mellan kommunerna för äldreomsorg är mycket stora, såväl när det gäller kostnader i kronor per invånare som i kronor per person med insats. För en person med hjälp i ordinärt boende var exempelvis genomsnittskostnaden i den kommun som låg högst sex gånger så stor som i den kommun som låg lägst. Rekryteringsbehovet är stort inom äldreomsorgen; anställdes drygt 25 000 personer. Regeringen inrättade en kommitté, Kompetensstegen, som skall stödja projekt som kan ge långsiktiga positiva effekter på kvalitetsutveckling och kompetens-försörjning inom vård och omsorg av äldre. I regeringens skrivelse konstateras i de sammanfattande slutsatserna avseende insatser för personer med funktionshinder följande. Kommunernas insatser för personer med funktionshinder fortsätter att öka. fick ca 48 000 personer insatser enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), en ökning . fick ca 21 000 personer () insatser enligt socialtjänstlagen (SoL), en ökning . Kommunernas kostnader har ökat med till . De icke verkställda besluten och domarna enligt LSS och SoL har minskat i antal, men problemet kvarstår. Besluten om kontaktperson utgör den överlägset största andelen av de icke verkställda besluten enligt LSS, cirka hälften. Det orsakas till viss del av att det är svårt för kommunerna att rekrytera kontaktpersoner och ledsagare för funktionshindrade. Lagändringen, som trädde i kraft , och som innebär att kommunerna kan föreläggas en sanktionsavgift för icke verkställda domar har fått till effekt att kommunerna arbetar mer effektivt med att verkställa domar. Sanktionsavgifter i storleksordningen 50 000(utdömdes . I regeringens skrivelse konstateras i de sammanfattande slutsatserna avseende individ- och familjeomsorg följande. individ- och familjeomsorg (IFO) har till uppgift att i olika former stödja, hjälpa och skydda utsatta grupper i samhället. Mer än en halv miljon människor har kontakt med individ- och familjeomsorgen. Merparten av insatserna går till människor med ekonomiska problem. Kommunernas kostnader för hela individ- och familjeomsorgen i fasta priser har i stort sett varit oförändrade . uppgick kostnaderna för IFO till . köptes verksamhet för , en ökning jämfört med . vände utvecklingen avseende ekonomiskt bistånd. Kostnaderna för socialbidrag ökade . Målet att halvera socialbidragsberoende kommer därmed inte att uppnås. Kostnaderna för missbrukarvården ökade . konstaterar också att eftervården för missbrukare är eftersatt och att det förekommer brister i vårdkedjan. En tydlig trend är att alltfler insatser inom barn- och ungdomsvården ges utan biståndsprövning. I motion Fi22 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande om en särskild satsning på psykiatrin (yrkande 4). Motionärerna anser att regeringens satsning på den psykiatriska vården saknar en långsiktig viljeinriktning och långsiktiga målsättningar. För 2005-2007 föreslås därför att ytterligare satsas på psykiatrin. Vidare begärs ett tillkännagivande om anhörigvårdares rätt till praktisk och ekonomisk hjälp, information och handledning (yrkande 9). Motionärerna anför att det inte går att lägga omsorgsansvar på de anhöriga utan att ge dem tillräckligt med stöd och resurser. Motionärerna begär också ett tillkännagivande om att frågan om att låta staten ta över kostnaden för LSS bör prövas (yrkande 10). Enligt motionärerna bör effekterna av lagen, som varit i kraft , nu vara möjliga att analysera och utvärdera. Översynen bör företas utan att ifrågasätta själva rättighetslagstiftningen som sådan och utgångspunkten bör vara att staten skall ta över kostnadsansvaret för LSS. I motionen begärs avslutningsvis ett tillkännagivande om att tillföra medel till frivilligorganisationer verksamma inom missbrukarvården och inom det narkotikaförebyggande arbetet (yrkande 11). För 2005-2007 föreslås att sammanlagt 200 miljoner anvisas till dessa organisationer. Motionärerna hänvisar till sitt budgetförslag när det gäller yrkandena 4 och 11. I motion Fi23 av m.fl. (c) begärs ett tillkännagivande om en översyn av huvudmannaskapet för LSS-verksamheten (yrkande 7). Motionärerna anför att kommunens utgifter i små kommuner med endast en eller ett fåtal personer som är berörda av LSS direkt kan kopplas till enskilda individer. Enligt motionärerna är detta djupt olyckligt. Hanteringen av LSS bör vara acceptabel såväl ur kvalitets- som integritetsperspektiv, anförs det. Detta förutsätter en översyn av huvudmannaskapet och ett eventuellt statligt finansieringsansvar. I motionen begärs vidare ett tillkännagivande om att staten inte skall reglera verksamheten så att möjligheten till alternativa driftsformer inom kommuner och landsting hämmas (yrkande 8). Motionärerna anför att bl.a. formerna för etableringsfrihet inom den solidariskt finansierade vårdsektorn bör undersökas. har uttalat sig om betydelsen av en väl fungerande uppföljning av den kommunala sektorn (se t.ex. skr. 2003/04:102, bet. 2004/05FiU3, rskr. 2004/05:140). Regeringens årliga skrivelse, Utvecklingen inom den kommunala sektorn, utgör med sin övergripande redovisning av läget i kommunsektorn ett viktigt inslag i återrapporteringen av resultatinformation till . Den föreliggande redovisningen av de olika kommunala verksamheterna avser i huvudsak förhållandena t.o.m. . Beträffande de olika frågeställningar som tas upp i motionerna 2004/05:Fi22 (kd) yrkandena 4 och 9-11 samt 2004/05:Fi23 (c) yrkandena 7 och 8 har likartade motionsyrkanden behandlats av socialutskottet och avstyrkts av under föregående . Motionerna återfinns i bilaga till detta yttrande i en översiktlig tabell där hänvisning ges till tidigare behandling och tidigare reservationer. Utskottet har inte ändrat inställning. anser att finansutskottet bör avstyrka bifall till dessa yrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). (), (), (), () och () anför: Vi anser att finansutskottet bör tillstyrka motionerna 2004/05:Fi22 yrkande 10 och 2004/05:Fi23 yrkande 7. Vi hänvisar till vad vi tidigare anfört i reservation 12 i betänkande 2004/05:SoU1. (), (), () och () anför: Vi anser att finansutskottet bör tillstyrka motion 2004/05:Fi23 yrkande 8. Vi hänvisar till vad vi tidigare anfört i reservation 26 i betänkande 2003/04: SoU10 och i reservation 1 i betänkande 2004/05:SoU18. (), (), och () och () anför: Vi anser att finansutskottet bör tillstyrka motion 2004/05:Fi22 yrkande 9. Vi hänvisar till vad vi tidigare anfört i reservation 16 i betänkande 2004/05: SoU1 och i reservation 4 i betänkande 2004/05:SoU16. 5 () anför: Jag anser att finansutskottet bör tillstyrka motion 2004/05:Fi22 yrkandena 4 och 11. Jag hänvisar till särskilda yttrande angående anslag under utgiftsområde 9 i betänkande 2004/05:SoU1. tidigare behandling av vissa motionsyrkanden Yrkandetext Behandlades senast Reservation Mot. Fi22 (kd) Yrkande 4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en särskild satsning på psykiatrin. 2004/05:SoU1, s. 23-24 Särskilt yttrande 3 (kd) Mot. Fi22 (kd) Yrkande 9 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om anhörigvårdares rätt till praktisk och ekonomisk hjälp, information och handledning. 2004/05:SoU1, s. 87-92, 2004/05:SoU16 s. 7-11 Res. 16 (m, kd) 4 (m, fp, kd, c) Mot. Fi22 (kd) Se Fi23 yrkande 7 nedan tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att pröva frågan att låta staten ta över kostnaden för LSS. 2004/05:SoU1, s. 75-81 Res. 12 (m, fp, kd, c) Mot. Fi22 (kd) Yrkande 11 tillkänna- ger för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att tillföra medel till frivillig-organisationer verksamma inom missbrukarvården och inom det narkotika-förebyggande arbetet. 2004/05:SoU1, s. 46-53 Särskilt yttrande 3 (kd) Mot. Fi23 (c) Se Fi22 yrkande. 10 ovan tillkänna-ger för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en översyn av huvudmannaskapet för LSS-verksamheten. 2004/05:SoU1, s. 77-81 Res. 12 (m, fp, kd, c) Mot. Fi23 (c) tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att staten inte skall reglera verksamheten så att möjligheten till alternativa driftsformer inom kommuner och landsting hämmas. 2004/05:SoU10, s. 36-40 s. 9-22 Res. 26 (m, fp, kd, c) 1 (m, fp, kd, c) 2005/06:SoU2y Bilaga