yttr · GT05SfU1y · 2006-01-01 00:00:00 — Detta är inte tillräckligt. Som utskottet uttalade i sistnämnda yttrande anser utskottet att den finansiella samordningen utgör ett viktigt instrument för en utvecklad rehabilitering av personer som annars är svåråtkomliga för rehabilitering. Utskottet anser därför att det är angeläget att hinder för att förverkliga lagstiftningen i samhället övervinns och att arbetet med att utveckla den finansiella samordningen påskyndas. Utskottet anser att avstämningsmötet, där bl.a. den sjukskrivne, , arbetsgivaren, facklig företrädare och läkaren möts, är av central betydelse för att klarlägga förutsättningarna för en återgång i arbete och för att planera de insatser som behöver vidtas. Det utgör således ett viktigt instrument för att minska ohälsan. Som utskottet uttalade i sitt yttrande 2004/05:SfU1y anser utskottet att det är nödvändigt att avstämningsmötena införlivas i arbete. Som anges i budgetproposi- tionen sker sådana möten i alltför liten utsträckning, eller endast 30 000 på årsbasis. Det uttalas dock i propositionen att ambition är att tredubbla antalet avstämningsmöten . Utskottet ser positivt på det sistnämnda. Beträffande arbetsgivarnas medfinansieringsansvar för sjukpenningkostnader har utskottet i betänkande 2004/05:SfU5 ställt sig bakom regeringens förslag om en sådan medfinansiering. Utskottet har därvid bl.a. uttalat att det enligt utskottets mening är viktigt i kampen mot ohälsan att det finns ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare att genom förebyggande insatser och rehabiliteringsåtgärder minska sjukfrånvaron på arbetsplatsen. Genom förslaget om medfinansiering får arbetsgivaren ett ansvar för och en möjlighet att påverka kostnaderna för sjukfrånvaron på arbetsplatsen. Utskottet vidhåller sitt ställningstagande. Utskottet anser att den som drabbats av medicinskt grundad långvarig eller varaktig arbetsoförmåga inte bör komma i vare sig bättre eller sämre läge i ålderspensionshänseende än vad som skulle vara fallet om han eller hon hade fortsatt att arbeta. Utskottet kan därför inte ställa sig bakom förslaget att av antagandeinkomsten i aktivitets- och sjukersättningen skall vara pensionsgrundande. Vad gäller partiernas övriga förslag till förändringar inom utgiftsområde 10 har utskottet tidigare avstyrkt många liknande motionsförslag. Det gäller frågor om beräkningen av SGI, karensdag, överföring av vissa sjukförsäkringskostnader till trafikförsäkringen, rehabiliteringsförsäkring, rehabiliteringsgaranti m.fl. frågor. Utskottet, som har att ta ställning till ramen för utgiftsområde 10, finner inte anledning att i detta läge frångå sina tidigare ställningstaganden. Även om regeringen genomfört flera olika åtgärder mot ohälsan som medfört att sjukskrivningarna minskar och att trenden för nytillkomna aktivitets- och sjukersättningar är nedåtgående, anser utskottet att det är nödvändigt att regeringen tar initiativ till ytterligare åtgärder för att det uppsatta nationella målet för sjukfrånvaro och aktivitets- och sjukersättning skall kunna nås till 2008. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt kvinnors ohälsa. Av propositionen framgår att regeringen fortsätter att vidta åtgärder i syfte att minska ohälsan, vilka åtgärder har redovisats ovan. Mot bakgrund härav anser utskottet att regeringens förslag till utgiftsram för får godtas liksom förslagen till preliminär fördelning för budgetåren 2007 och 2008. Motionerna Fi240 yrkandena 6 och 9, Fi241 yrkandena 9, 10 och 12, Fi242 yrkandena 5 och 7 samt Fi243 yrkande 3 avstyrks med det anförda. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ekonomisk äldrepolitik. Området omfattar garantipension till ålderspension, bostadstillägg till pensionärer, äldreförsörjningsstöd och efterlevandepension till vuxna. Målet för politikområdet är att personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension skall garanteras ett värdesäkrat grundskydd samt att efterlevande make skall ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall. I propositionen föreslås en utgiftsram på för . I förhållande till anvisade medel () minskar utgifterna med . I förhållande till beräkningarna i vårpropositionen minskar ramen med . Minskningen jämfört med vårpropositionen förklaras huvudsakligen av förändrade makroekonomiska förutsättningar och förändrade volymer. Antalet personer med garantipension väntas bli färre både 2006 och 2007. Regeringen föreslår en förbättring av bostadstillägget till pensionärer, vilket medför att utgiftsområdet ökar med . minskar utgiftsområdet med eftersom antalet personer berättigade till äldreförsörjningsstöd visat sig vara lägre än vad som tidigare beräknats. Utgifterna beräknas till och till . I motion Fi240 yrkandena 6 och 9 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med . Även föreslås en ökning av utgiftsramen med respektive år. Motionärerna föreslår att den skäliga levnadsnivån vid beräkning av särskilt bostadstillägg höjs med 0,068 prisbasbelopp, vilket innebär mer till dem som berörs. I motion Fi241 yrkandena 9, 10 och 12 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med . Även föreslås en ökning av utgiftsramen med respektive år. Motionärerna föreslår att innehav av fritidsfastighet inte skall påverka storleken av bostadstillägget till pensionärer. I motion Fi242 yrkandena 5 och 7 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med . Även föreslås en ökning av utgiftsramen med vartdera året. Motionärerna föreslår att innehav av fritidsfastighet inte skall ingå i inkomstprövningen för beräkning av bostadstillägget till pensionärer och att garantipensionen skall höjas med . I motion Fi243 yrkande 3 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med och en ökning med respektive år. Motionärerna föreslår en höjning av garantipensionen med . Vidare motsätter de sig regeringens förslag om förbättringar av bostadstillägget till pensionärer, det särskilda bostadstillägget och äldreförsörjningsstödet. Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgiftsram för , dels förslag till preliminär fördelning av utgifterna . Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . För att förbättra för de sämst ställda pensionärerna, varav de flesta är kvinnor, höjdes bostadstillägget för dem som har fyllt . Den bostadskostnad för vilken bostadstillägg kan utges höjdes med för den som är ogift och med för den som är gift. Vidare höjdes taket för skälig bostadskostnad vid beräkning av särskilt bostadstillägg till pensionärer som har fyllt och vid beräkning av äldreförsörjningsstöd med lika mycket, dvs. med 170 respektive . Utskottet, som välkomnade dessa höjningar, konstaterar att regeringen nu föreslår ytterligare förbättringar av nämnda förmåner. I propositionen föreslås att den bostadskostnad för vilken bostadstillägg kan utges höjs från till för den som är ogift och för den som är gift. Vidare föreslås att vid beräkning av det särskilda bostadstillägg till pensionärer som har fyllt och av äldreförsörjningsstödet skall taket för skälig bostadskostnad höjas från till för den som är ogift och från till för den som är gift. För en ogift pensionär som har en bostadskostnad som uppgår till förslaget att bostadstillägget höjs med . Detsamma gäller för makar tillsammans om deras gemensamma bostadskostnad som uppgår till . Förslaget om höjd skälig bostadskostnad för särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd innebär förbättringar med som mest . Grundskyddet för pensionärer (garantipension, bostadstillägg och särskilt bostadstillägg) utgör en viktig del av inkomsten för de ekonomiskt mest utsatta pensionärerna. Beräkningar har enligt vad som anges i propositionen visat att bostadstillägget utgör av den disponibla inkomsten för ensamstående och för sammanboende, och att det ger en avsevärd utjämning av inkomsterna mellan låg- och höginkomsttagare. De nu föreslagna höjningarna bör enligt utskottet bidra till att ytterligare både förbättra för de berörda pensionärerna och utjämna inkomsterna mellan låg- och höginkomsttagare. Av det skälet anser utskottet att de av regeringen föreslagna höjningarna bör godtas. När det gäller frågan om höjning av garantipensionen gör utskottet bedömningen att i valet av satsning är regeringens förslag att föredra eftersom det ger förbättringar för de sämst ställda pensionärerna. Utskottet kan därför inte ställa sig bakom eller förslag om att höja garantipensionen 2006. Inte heller kan utskottet ställa sig bakom och förslag om att undanta värdet av fritidsfastighet från beräkningen av bostadstillägget pensionärer. Med det anförda föreslår utskottet att finansutskottet tillstyrker den föreslagna utgiftsramen liksom förslaget till preliminär fördelning av utgifterna . bör därmed avstyrka motionerna Fi240 yrkandena 6 och 9, Fi241 yrkandena 9, 10 och 12, Fi242 yrkandena 5 och 7 samt Fi243 yrkande 3. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Politikområdet Ekonomisk familjepolitik omfattar utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn samt anslag 21:1 Bostadsbidrag inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. Statens övriga ekonomiska stöd till barnfamiljerna är studiebidragen (utgiftsområde 15) och maxtaxan inom förskoleverksamhet och skolbarnomsorgen (utgiftsområde 16). I utgiftsområde 12 ingår barnbidrag inklusive flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag, föräldraförsäkring inklusive havandeskapspenning, underhållsstöd, bidrag till internationella adoptioner, barnpension och efterlevandestöd till barn, vårdbidrag för funktionshindrade barn samt pensionsrätt för barnår. Målet för politikområdet är att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella välfärden. I propositionen föreslås en utgiftsram på 61 . Jämfört med anvisade medel ökar utgifterna med . Ökningen förklaras till största delen av den tidigare aviserade höjningen av barnbidraget och flerbarnstillägget. Denna höjning föreslås ha verkan fr.o.m. . Utgiftsramsökningen 2006 förklaras även av höjningen av ersättningsnivån för de så kallade lägstanivådagarna, inkomsttaket i föräldraförsäkringen och ändringar i underhållsstödet. I propositionen aviserar regeringen en höjning av inkomsttaket i föräldraförsäkringen från 7,5 till 10 prisbasbelopp fr.o.m. och en höjning av lägstanivån inom föräldrapenningen från per dag till per dag fr.o.m. . Utgifterna beräknas till och till . I motion Fi240 yrkandena 6 och 9 föreslås i förhållande till regeringens förslag en minskning av utgiftsramen med . föreslås en minskning av utgiftsramen med 6 170 respektive . Motionärerna föreslår att ersättningsnivån i föräldraförsäkringen sänks till av SGI och att föräldraförsäkringen skall omfatta med SGI som grund för barn som är födda fr.o.m. . Motionärerna vill inte ha en kvoterad föräldraförsäkring och anser därför att den särskilda öronmärkningen av i föräldraförsäkringen bör avskaffas. Vidare anser motionärerna att föräldrar ska kunna ta ut föräldrapenning med varandra. Motionärerna föreslår att SGI i föräldraförsäkringen skall beräknas på de senaste tolv månadernas inkomst. För den som gått upp eller ner i arbetstid skall SGI i stället beräknas efter aktuell inkomst multiplicerad med 0,95. Motionärerna välkomnar höjningen av taket i föräldraförsäkringen och menar att denna kan kombineras med ett förvärvsavdrag för att främja ett jämställt uttag av föräldraförsäkringen. Motionärerna föreslår därför en särskild skattereduktion på förvärvsinkomsten med för den förälder som har lägst arbetsinkomst när denna återgår till arbetet och den andra föräldern i stället tar ut föräldrapenning. Motionärerna vill även att det införs ett tak för antalet dagar i den tillfälliga föräldrapenningen som kan tas ut för vård av sjukt barn (VAB) per barn och år, med möjlighet till undantag. Den SGI som den tillfälliga föräldrapenningen baseras på skall även fortsättningsvis vara 7,5 prisbasbelopp. I motion Fi241 yrkandena 9, 10 och 12 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med . föreslås en minskning av utgiftsramen med respektive en ökning med . Motionärerna anser att alla höjningar av det generella barnstödet skall ske i form av skattereduktion. Motionärerna föreslår att en s.k. jämställdhetsbonus införs med syfte att främja en mer jämställd fördelning av föräldraledigheten. Den innebär att en högre ersättning om utges för som den ena föräldern tar ut föräldrapenning och som motsvaras av en månads uttag av den andra föräldern. Vidare anser motionärerna att föräldrarna skall kunna ta ut en del av föräldraförsäkringen och att föräldraförsäkringen inte bör förlängas . Motionärerna vill ersätta garantidagarna med ett barnkonto om per barn. Dessa pengar skall kunna användas under barnets hela förskoleålder och tanken är att varje familj skall använda pengarna till det som underlättar deras vardag bäst. Barnkontot skall införas . Motionärerna föreslår att SGI i föräldraförsäkringen ska beräknas på de senaste tolv månadernas inkomst. För den som gått upp eller ner i arbetstid skall SGI i stället beräknas efter aktuell inkomst multiplicerad med 0,95. Vidare anser motionärerna att dagens system för underhållsstöd bör reformeras. Det generella underhållsstödet skall ersättas av ett inkomstprövat utfyllnadsbidrag. I motion Fi242 yrkandena 5 och 7 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med . föreslås en ökning av utgiftsramen med 3 183 respektive . Motionärerna föreslår att det nuvarande barnbidraget slopas helt och ersätts med ett barnbidrag som är högre och tas upp till beskattning. Det nya bidraget skall utgå med per barn och månad. För tredje barnet skall ett flerbarnstillägg på utbetalas, för fjärde barnet , för femte barnet och för det sjätte . Motionärerna föreslår att s.k. barndagar införs från . För varje barn som fyllt tilldelas barnets föräldrar eller vårdnadshavare . Varje barndag är värd . Vidare anser motionärerna att grundnivån i föräldraförsäkringen skall höjas per dag fr.o.m. . Motionärerna välkomnar höjningen av taket i föräldraförsäkringen till 10 prisbasbelopp och vill höja taket till 11 prisbasbelopp. Motionärerna föreslår att SGI i föräldraförsäkringen ska beräknas på de senaste tolv månadernas inkomst. För den som gått upp eller ner i arbetstid skall SGI i stället beräknas efter aktuell inkomst multiplicerad med 0,95. Motionärerna anser att taket för SGI som den tillfälliga föräldrapenningen grundar sig på även fortsättningsvis skall vara 7,5 prisbasbelopp. Till följd av den föreslagna reformen med barndagar anser motionärerna att de som betalas ut med per dag och den extra pappamånaden skall avskaffas. Motionärerna vill inte ha en kvoterad föräldraförsäkring och föreslår en utökad rätt att överlåta dagar i föräldraförsäkringen och därmed att de nuvarande mamma- och pappamånaderna avskaffas. bör enligt motionärerna en generell graviditetspeng (i slutet av graviditeten) införas. Vidare anser motionärerna att besparingar bör göras på underhållsstödet genom att stödmottagare med höga inkomster inte beviljas fullt underhållsstöd. Därtill föreslås att vårdbidrag skall utges till biståndsarbetare med funktionshindrade barn. I motion Fi243 yrkande 3 föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av utgiftsramen med och en ökning av utgiftsramen med 294 respektive . Motionärerna anser inte att regeringens generella höjning av barnbidragen är rätt prioriterad. De föreslår i stället att barnbidraget höjs med för barn i åldern . Detta som ett första steg i dubbleringen av barnbidrag för barn i åldrarna . Motionärerna välkomnar höjd grundnivå i föräldraförsäkringen, men de anser att grundnivån i föräldraförsäkringen skall höjas till per dag fr.o.m. . Motionärerna välkomnar även höjt tak i föräldraförsäkringen. Motionärerna anser emellertid att höjningen inte är tillräcklig och förslår därför att taket i föräldraförsäkringen höjs till 11 prisbasbelopp från . De anser att det inte bör införas ytterligare regleringar av föräldrarnas uttag av föräldraförsäkringen. Däremot bör man överväga att införa en mammamånad. Mammamånaden skall kunna tas ut under graviditetens slutskede. Beräkningen av SGI föreslås förändras så att den beräknas på de senaste 12 månadernas inkomst. För den som gått upp eller ner i arbetstid ska SGI i stället beräknas efter aktuell inkomst multiplicerad med 0,95. Utskottet har att ta ställning till såväl förslag till utgiftsram för som förslag till preliminär fördelning av utgifterna för budgetåren 2007 och 2008. Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . Barnen och barnfamiljerna hör till de grupper i samhället som drabbades hårdast av den ekonomiska krisen och de besparingar som följde under 1990- talet. har de ekonomiska levnadsvillkoren förbättrats för de flesta grupper i samhället, och det gäller även för barnfamiljerna. Den ekonomiska familjepolitik som drivits och genomförts de två senaste mandatperioderna har i hög utsträckning bidragit till denna utveckling. I takt med att den svenska samhällsekonomin förbättrats har beslutat om en lång rad insatser för att förbättra ekonomin för barnfamiljerna. Redan under den förra mandatperioden genomfördes omfattande satsningar på barnen. ökade utgifterna inom politikområdet från till i fasta priser, vilket motsvarar en ökning . I propositionen förklaras ökningen till viss del av reformer som har genomförts på det familjepolitiska området och som påverkat hushållens disponibla inkomst positivt. Reformerna har bl.a. genomförts genom utbyggnad av föräldraförsäkringen och genom att barnbidragen höjts . Även reformer vidtagna utanför politikområdet, t.ex. införandet av maxtaxan inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen, har varit av stor betydelse för barnfamiljernas ekonomi. Inför innevarande mandatperiod utlovade regeringen en rad nya satsningar som skall genomföras. höjs barnbidraget och flerbarnstillägget med per barn och månad. Första utbetalningen görs retroaktivt . Dessutom införs ett nytt flerbarnstillägg på för det andra barnet. Satsningen innebär mer för en tvåbarnsfamilj och mer för en trebarnsfamilj. genomförs de satsningar på ekonomiskt utsatta barn som regeringen aviserade ekonomiska vårproposition. Underhållsstödet höjs med per barn och månad. Bostadsbidraget till barnfamiljer ökar, vilket innebär för flertalet barnfamiljer som får bostadsbidrag. Dessutom införs ett nytt barntillägg inom studiemedelssystemet och för vuxenstuderande med rekryteringsbidrag. Totalt uppgår dessa satsningar till . Av regeringens resultatbedömning framgår att målet att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn enbart delvis kan sägas vara uppfyllt. Resultatbedömningen visar att skillnaderna i ekonomisk standard trots familjestöd ökar mellan ensamstående med barn och hushåll utan barn . För sammanboende med barn minskar skillnaderna i ekonomisk standard gentemot hushåll utan barn något . Regeringen har emellertid efter den studerade perioden gjort satsningar på ekonomiskt utsatta barnfamiljer och då särskilt på ensamstående med barn. I likhet med regeringen vidhåller utskottet att det är en prioriterad uppgift att minska andelen ekonomiskt utsatta barnfamiljer. Utskottet välkomnar därför de satsningar som görs. Enligt utskottet måste en grundläggande strävan vara att skapa förutsättningar för jämlika uppväxtvillkor för alla barn. Stöden till familjer med svag ekonomi, ensamstående med barn och familjer med särskilda behov måste även fortsättningsvis vara starka. Utskottet vill här understryka att den ekonomiska familjepolitiken bör ses i ett större sammanhang i vilket olika politikområden tillsammans ger möjligheter att förbättra barnfamiljernas välfärd. Sådana områden är arbetsmarknads- och utbildningspolitiken. Utvecklingen av barnafödandet är en samhällelig välfärdsfråga. Som framhålls i propositionen är utvecklingen av antalet födda barn en indikator på hur väl samhället förmår skapa förutsättningar för kvinnor och män att kunna kombinera familjeliv med förvärvsarbete. Hög sysselsättning, jämställdhet, god förskoleverksamhet och skolbarnomsorg och en stödjande familjepolitik är grundläggande faktorer som påverkar barnafödandet. Barnafödandet är generellt högre i länder där föräldraskapet kan kombineras med förvärvsarbete. senare hälft skedde en nedgång i antalet födda barn i . sjönk antalet födda från 124 000 till 88 000. vände nedgången i och utskottet kan med glädje konstatera att antalet födda stigit . Fruktsamheten i var 1,71 barn per kvinna . Antalet födda barn fortsätter att öka och uppgick till strax över 100 000 barn. Detta motsvarar en fruktsamhet på ca 1,75 barn per kvinna. Barnafödandet i ligger över genomsnittet för EU-länderna. Utskottet anser att den ständiga ökningen i antalet födda är en god indikator på att familjepolitiken fungerar på önskvärt sätt. Enligt utskottets mening är det av avgörande betydelse för ett ökat barnafödande att samhället fortsätter att ge föräldrar goda förutsättningar att kunna kombinera ett jämställt familjeliv med förvärvsarbete. Utskottet vill här inte minst betona betydelsen av jämställdhet mellan kvinnor och män. Av propositionen framgår att utfallet visar att regeringens mål att skillnaderna i uttag av föräldrapenning mellan barnets föräldrar skall minska har uppfyllts. Effekterna av de införda mamma- och pappamånaderna inom föräldraförsäkringen synes vara positiva. Av det antal som fick föräldrapenning var män vilket kan jämföras 2003. Utskottet ser mycket ljust på denna utveckling, men anser det vara önskvärt och nödvändigt att skillnaderna i uttag fortsätter minska. Genom de höjningar inom föräldraförsäkringen som regeringen aviserar skapas ytterligare förutsättningar för att målet skall kunna uppnås. Utskottet ställer sig bakom den aviserade höjningen av inkomsttaket i föräldraförsäkringen från 7,5 till 10 prisbasbelopp fr.o.m. . Utskottet välkomnar även och ställer sig bakom den aviserade höjningen av lägstanivån inom föräld- rapenningen från per dag till per dag fr.o.m. . Något skäl att införa s.k. barndagar kan utskottet inte finna. Inte heller ett införande av s.k. barnkonton. Föräldraförsäkringen med de reformer som aviseras blir enligt utskottet ett väsentligt bättre stöd för föräldrarna i deras strävan att förena jämställt föräldraskap och förvärvsarbete. Med det anförda föreslår utskottet att finansutskottet tillstyrker den av regeringen föreslagna utgiftsramen för samt den preliminära fördelningen av utgifterna . bör därmed avstyrka motionerna Fi240 yrkandena 6 och 9, Fi241 yrkandena 9, 10 och 12, Fi242 yrkandena 5 och 7 samt Fi243 yrkande 3. Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Området omfattar ålderspension i form av tilläggspension, inkomstpension och premiepension samt kostnader för administration. I propositionen föreslås att godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten . Enligt regeringen uppgår beräknat belopp till . I jämförelse med vårpropositionen ökar utgifterna med . Sistnämnda förändring beror bl.a. på ändrade antaganden om inkomstindex och en beräknad ökning av antalet personer med inkomstpension. I motion Fi241 yrkande 13 av m.fl. (fp) föreslås att beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten skall tas upp med ett belopp som är lägre än vad regeringen föreslagit. Beräkningen är en följd av förslag till förändringar i föräldraförsäkringen. Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag till beräkning av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten . bör därför avstyrka motion Fi241 yrkande 13. Socialavgifter utgörs enligt socialavgiftslagen (2000:980) av arbetsgivaravgifter och egenavgifter och tas ut för att finansiera systemen för social trygghet.