yttr · GT05SkU1y · 2006-01-01 00:00:00 — I motion MJ535 yrkande 1 av och () begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör utvärdera effekterna av avfallsförbränningsskatten, samt eventuella behov av kompletterande lagstiftning för att uppnå den av EU beslutade avfallshierarkin. Utskottet delar regeringens bedömning att en skatt på avfall som förbränns bör införas inom ramen för det befintliga energiskattesystemet. En betydande del av det avfall som uppstår i samhället nyttiggörs som uppvärmningsbränsle och konkurrerar som sådant med andra bränslen. Fossila bränslen belastas som huvudregel med energiskatt, koldioxidskatt och svavelskatt, vilket avfallet inte gör. Förutom att skapa likvärdiga villkor för olika fossila bränslen innebär förslag en kraftfull styrning mot miljömässigt bättre utnyttjande av avfallet genom att premiera förbränning där både värme och el utvinns. Utskottet har således inte några invändningar mot att en skatt på förbränning av avfall införs inom ramen för det befintliga energiskattesystemet. Utskottet har under hand fått besked om att planerna på ett ikraftträdande kvarstår. Planeringen framstår enligt utskottets mening som mycket ambitiös. Det är utskottets bedömning att inkomstberäkningen bör lämna utrymme för ett senare ikraftträdande. Det får ankomma på finansutskottet att göra denna bedömning. När det gäller förslaget om att effekterna av avfallsförbränningsskatten bör utvärderas är detta något som lämpligen kan övervägas i anslutning till att regeringens kommande förslag behandlas av riskdagen. I detta ärende är utskottet inte berett att tillstyrka ett sådant tillkännagivande. Utskottet avstyrker de nu aktuella motionsyrkandena. 35 Koldioxidskatten i den handlande sektorn Utskottets delförslag i korthet Utskottet instämmer i regeringens bedömning att styrningen mot sänkt koldioxidskatt i den handlande sektorn skall ske genom handelssystemet och tillstyrker att koldioxidskatten slopas helt för bränslen som förbrukas i industrianläggningar och effektiva kraftvärmeanläggningar som omfattas av handelssystemet. Utskottet tillstyrker vidare att koldioxidskatten för bränslen som förbrukas i övriga anläggningar i energisektorn inom handelssystemet i ett första steg sätts ned med belopp som motsvarar per kg koldioxid. Ändringarna skall tillämpas från . Utskottet uttalar att kommissionens godkännande bör avvaktas innan antar lagförslaget och att lagförslaget bör kunna antas med verkan fr.o.m. även om beskedet om kommissionens tillstånd skulle komma efter detta datum. Utskottet avstyrker ett motionsyrkande om att de handlande verksamheterna i stället för en befrielse skall få möjlighet att avräkna kostnaden för inköp av utsläppsrätter från koldioxidskatten. Vidare avstyrks ett motionsyrkande om en justering av lagtexten i syfte att förhindra att kraftvärmeverk som endast producerar värme eller el under vissa perioder får tillgång till koldioxidskattebefrielsen för effektiva kraftvärmeverk. Jämför avvikande mening 4 (c). Ett system för handel med utsläppsrätter har införts inom EU (och rådets direktiv /87/EG av om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv /61/EG, EUT L 275, 25.10.2003, s. 32). Direktivet har genomförts genom lagen (2004:1199) om handel med utsläppsrätter (prop. 2004/05:18). omfattar utsläpp av koldioxid från större förbränningsanläggningar inom industrin, kraft- och värmeverk och anläggningar som producerar och bearbetar järn, stål, glas, glasfiber, cement och keramik, papper och pappersmassa samt oljeraffinaderier. För de svenska anläggningarna inom handelssystemet betalas koldioxidskatt för den del av bränsleförbrukningen som avser uppvärmning eller motordrift, med undantag för kondenskraftverk och oljeraffinaderier. Även bränslen som används i vissa industriella processer (s.k. råvaruanvändning) är undantagna från beskattning. Motsvarande gäller för bränslen som används för att framställa el. Regeringen bedömer att den övergripande principen skall vara att styrningen mot minskade koldioxidutsläpp i de anläggningar som omfattas av utsläppshandeln skall ske genom handelssystemet. Koldioxidskatten skall därför slopas för bränslen som förbrukas i dessa anläggningar. Avvecklingen av koldioxidskatten för anläggningarna i energisektorn bör dock ske gradvis. Regeringen föreslår (punkt 40 delvis) att koldioxidskatten slopas helt för bränslen som förbrukas i industrianläggningar som omfattas av handelssystemet. Koldioxidskatten slopas även helt för bränslen som förbrukas i kraftvärmeanläggningar som omfattas av handelssystemet och vars elverkningsgrad minst uppgår till och vars totalverkningsgrad minst uppgår till . Koldioxidskatten för bränslen som förbrukas i övriga anläggningar i energisektorn inom handelssystemet sätts i ett första steg ned med belopp som motsvarar per kg koldioxid. Ändringarna tillämpas från . Regeringen anför att handel med utsläppsrätter och miljörelaterade skatter var för sig är kostnadseffektiva styrmedel för att uppnå utsläppsminskningar, dvs. att ett miljömål uppnås till minsta möjliga kostnad för samhället. Effektivitetsvinsterna ökar ytterligare med EU:s handelssystem eftersom det möjliggör en harmonisering av marginalkostnaderna. Därmed minskar och omfördelas koldioxidutsläppen mellan alla de företag inom EU som ingår i handelssystemet. En harmonisering av marginalkostnaderna förutsätter dock att anläggningarna i hela systemet betalar samma pris på utsläpp på marginalen. Kompletterande styrmedel, som t.ex. en koldioxidskatt för vissa aktörer inom handelssystemet, innebär att marginalkostnaderna för utsläppsreduktionerna kommer att variera inom systemet och att principen om att utsläppen minskas där det är som billigast åsidosätts. Införandet av utsläppshandeln innebär i att två styrmedel används parallellt för att styra mot minskade utsläpp av koldioxid. En dubbel miljöstyrning uppstår, vilket är ineffektivt ur samhällsekonomisk synvinkel. En samordning av koldioxidskatt och utsläppshandel är därför önskvärd för att uppnå en effektiv miljöstyrning. Den energiintensiva basindustrin i konkurrerar till en stor del på en internationellt konkurrensutsatt marknad. Analyser visar att handelssystemet, inklusive effekten på elpriset, innebär att de energiintensiva företagens konkurrenskraft försämras i förhållande till den hittillsvarande situationen med endast energibeskattning. Beslut om produktionsnivåer på individuella anläggningar är oberoende av hur tilldelningen av utsläppsrätter sker. På marginalen innebär utsläppsrätter därför en kostnadshöjning motsvarande marknadspriset på utsläppsrätten. Ett slopande av koldioxidskatten är centralt för denna industris framtida konkurrenskraft då det till viss del kan kompensera för den kostnadsökning som handeln med utsläppsrätter innebär. Mot denna bakgrund anser regeringen att den övergripande principen bör vara att koldioxidskatten slopas för bränslen som förbrukas i de anläggningar som omfattas av utsläppshandeln. EU-systemet för utsläppshandel har börjat tillämpas, och styrningen mot minskade koldioxidutsläpp inom EU skall ske genom handelssystemet. Redan nu bör koldioxidskatten helt slopas för de industrianläggningar som omfattas av utsläppshandeln samt för högeffektiva kraftvärmeanläggningar. Energiskattedirektivet ger medlemsstaterna möjlighet att tillämpa skattenedsättningar för bränslen som förbrukas i anläggningar inom handelssystemet. En fullständig skattefrihet kan dock endast ges företag som uppfyller kraven på energiintensitet enligt artikel 17.1 i direktivet. För övriga företag kan skattenedsättning endast ges i sådan omfattning att företagen efter nedsättning ändå alltid minst betalar av direktivets minimiskattenivåer. För att helt kunna slopa koldioxidskatten även för bränslen som förbrukas av icke energiintensiva industriföretag i anläggningar inom handelssystemet, avser regeringen därför att ansöka hos kommissionen om ett särskilt undantag. Ett sådant undantag kan beslutas genom enhälligt beslut av rådet på förslag från kommissionen enligt artikel 19 i direktivet. Vidare krävs kommissionens godkännande av förslaget från statsstödssynpunkt (jfr punkterna 51.1 a och 51.2 b i gemenskapens miljöriktlinjer). Det är angeläget att de ekonomiska styrmedlen utformas på ett sådant sätt att framtida investeringar i högeffektiv kraftvärmeproduktion främjas, i syfte att säkerställa en tillräcklig omfattning av svensk elproduktion. Oberoende av vilket bränsle som används är kraftvärme mycket effektivt jämfört med kondenskraft när det gäller utsläpp av koldioxid. Regeringen föreslår därför att koldioxidskatten helt slopas för bränslen som förbrukas för värmedelen vid kraftvärmeproduktion i kraftvärmeanläggningar som omfattas av utsläppshandeln och har en elverkningsgrad på och en totalverkningsgrad på . Utöver nya högeffektiva anläggningar bedöms endast ett fåtal befintliga kraftvärmeanläggningar komma att omfattas av den totala koldioxidskattebefrielsen. Vad gäller koldioxidskatten för övriga anläggningar i energisektorn inom handelssystemet bör den i ett första steg sättas ned från den generella koldioxidskattenivån, vilket motsvarar en nedsättning med per kg koldioxid. För kraftvärmeanläggningar föreslås alltså denna skattenedsättning gälla utöver den befintliga skattenedsättningen om och blir nu totalt . Regeringen avser att fortsatt analysera den skatte- mässiga behandlingen av industrins inköp av externt producerad värme. Även ändringarna av skattebestämmelserna för energisektorns anlägg- ningar kräver kommissionens godkännande från statsstödssynpunkt. skattelättnader bedöms vara förenliga med energiskattedirektivet. värmeanläggningarnas del finns tillämpliga bestämmelser i artikel 15.1 c och skattenedsättningen för övriga anläggningar är inte av sådan omfatt- ning att de skattebelopp företagen betalar efter nedsättning understiger av direktivets minimiskattenivåer (se art. 17.3 och 17.4). Regeringen planerar att lämna in ansökningar till kommissionen för att erhålla nödvändiga gemenskapsrättsliga godkännanden och bedömer att förslagen, sedan sådana godkännanden erhållits, kan behandlas av riks- dagen med tillämpning fr.o.m. . Regeringen anför vidare (avsnitt 5.5.3.6) att någon förlängning inte är nödvändig av den övergångsvis gällande begränsningsregeln för koldiox- idskatteuttaget avseende kalk- och cementbranschen m.m. (1,2-procentsre- geln) eftersom de företag som berörs av 1,2-procentsregeln bedriver verksamhet på anläggningar som omfattas av EU:s system för handel med I motion Fi293 yrkande 15 av m.fl. (c) anför motionärerna att systemet för handel med utsläppsrätter har varit i gång i lite drygt , och det är alltför tidigt att dra några långtgå- ende slutsatser av effekterna. Mot bakgrund av att koldioxidskatten har varit ett mycket framgångsrikt styrmedel för att minska användningen av fossila bränslen bör inte snabba och drastiska förändringar vidtas. idskatten bör därför tills vidare behållas. Att ta bort koldioxidskatten för den handlande sektorn, som tidigare fått gratis tilldelning av utsläppsrätter, innebär att det nu blir billigare för dessa företag att släppa ut koldioxid eftersom de inte behöver köpa utsläppsrätter. För att inte hämma svensk basindustris möjligheter till expansion bör handlande verksamheter få göra avdrag från CO2-skatten för de kostnader man har haft för inköp av utsläpps- rätter utöver den tilldelade kvoten. bör avslå regeringens förslag om förändringar av koldioxidskatten för handlande sektor. I motion N338 yrkande 4 av m.fl. (mp, -) anför motionärerna att den föreslagna lagändringen för kraftvärme- verken är oklar och kan öppna för oavsedda körsätt. kan användas en del av året för att enbart producera el, vilket i så fall är en mycket ineffektiv användning av det fossila bränslet. användas en del av året för att köras som fjärrvärmeverk, med liten eller ingen elproduktion, och då slippa undan den skatt det annars fått betala. Dessa kryphål kan lätt täppas till genom att man anger att skattebefrielsen endast gäller om kriterierna uppfylls på årsbasis. Enligt utskottets mening talar starka skäl för att en samordning av utsläppshandeln och koldioxidbeskattningen bör ske. Att använda två parallella styrsystem för att begränsa utsläppen av koldioxid är ineffektivt och kan inverka negativt på framför allt det mer förfinade och därmed känsligare systemet för handel med utsläppsrätter. En förutsättning för den marginalkostnadsutjämning som systemet syftar till är att aktörerna betalar samma pris för sina utsläpp, och denna förutsättning är inte uppfylld om de aktuella utsläppen belastas med en svensk koldioxidskatt. Som regeringen redovisar ger de dubbla systemen dessutom upphov till kostnadsökningar i anläggningarna, och detta är ett problem när det belastar verksamheter som är utsatta för internationell konkurrens. I motion föreslås att koldioxidskatten skall behållas och att handlande verksamheter i stället skall få dra av kostnaden för inköpta utsläppsrätter från koldioxidskatten. Enligt utskottets mening är förslaget problematiskt eftersom de handlande verksamheterna i på detta sätt blir okänsliga för kostnaden för inköp av utsläppsrätter. Även detta alternativ ger således upphov till en störning i handelssystemet som leder till att principen om att utsläppen skall minskas där det är som billigast åsidosätts. Utskottet är inte berett att tillstyrka att detta förslag genomförs. Utskottet delar regeringens bedömning att styrningen mot sänkt koldioxidskatt i den handlande sektorn skall ske genom handelssystemet och har inte funnit någon anledning till erinran mot de förslag om slopad respektive nedsatt koldioxidskatt inom den handlande sektorn som regeringen lägger fram. I motion anför motionärerna att lagtexten för kraftvärmeverkens befrielse lämnar utrymme för att ett kraftvärmeverk som enbart producerar värme eller el under någon del av året kan befrias från koldioxidskatt. Enligt utskottets uppfattning är det inte avsikten att skattebefrielsen för effektiv kraftvärme skall tillämpas då ett kraftvärmeverk endast producerar värme eller el. I lagtexten finns därför ett krav på att det skall röra sig om förbrukning vid samtidig produktion av värme och skattepliktig elektrisk kraft. Någon möjlighet att få skattebefrielse för perioder då någon samtidig produktion av värme och el inte har förekommit bör det därför inte finnas. De aktuella förslagen kräver godkännande från kommissionen och något sådant föreligger inte . Utskottet anser att kommissionens godkännande bör avvaktas innan antar lagförslaget i nu aktuella delar. Även om kommissionens tillstånd skulle komma efter bör lagförslaget kunna antas med verkan from detta datum. Utskottet tillstyrker propositionen i denna del och avstyrker motionerna. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att avskaffa torvens energi- och koldioxidskattebefrielse. Jämför avvikande meningarna 1 (m) och 3 (kd). (N2000:10) anser i sitt betänkande (SOU 2002:100) Uthållig användning av torv att energitorv i nationella sammanhang inte bör inordnas i något klassificeringssystem eller någon viss kategori. Torven är undantagen från koldioxid- och energiskatt. Torven har givits en speciell ställning i systemet med elcertifikat genom att den är certifikatberättigad när den används för elproduktion i kraftvärmeverk (prop. 2003/04:42, bet. 2003/04:NU8). Torven omfattas av kravet på utsläppsrätter när den används i den handlande sektorn (prop. 2004/05:18, bet. 2004/05:MJU5). När koldioxidskatten slopas i den handlande sektorn förlorar torven en del av sin konkurrensfördel gentemot kol inom denna sektor. I motion Fi258 yrkande 50 av m.fl. (m) yrkar motionärerna att koldioxid- och energiskattebefrielsen för torv avskaffas. I motion Fi321 yrkande 39 av Per m.fl. (kd) yrkas att koldioxidskattebefrielsen för torv avskaffas. Enligt utskottets mening finns det miljöskäl som talar för en fortsatt befrielse för torven och att den skall berättiga till elcertifikat. Om torv inte skulle vara certifikatberättigande skulle torven komma att konkurreras ut av kol som bränsle i kraftvärmeverken, vilket skulle ge ökade miljöstörande utsläpp. Utskottet är inte berett att nu tillstyrka ett ändrat synsätt på torven och avstyrker därför motionsyrkandena. 37 Energiskatteavdraget för vindkraft Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en fortsatt avtrappning av energiskatteavdraget för vindkraftverk och avstyrker motionsförslaget om att avdraget skall slopas helt. Jämför avvikande mening 1 (m). Regeringen föreslår (punkt 40 delvis) att den inledda avtrappningen av avdraget för energiskatt på el som produceras i vindkraftverk, miljöbonusen, fortsätter. För landbaserad vindkraft sänks avdraget per kWh och för havsbaserad vindkraft sänks avdraget per kWh. Ändringarna träder i kraft . Regeringen anför att merparten av de tidigare stödsystemen för den förnybara elproduktionen löpte ut vid utgången av 2002 eller i anslutning till införandet av elcertifikatsystemet . Regeringen bedömde dock att elcertifikatsystemet behövde kompletteras med övergångsregler för vindkraften. En avtrappning av miljöbonusen inleddes därför fr.o.m. i stället för att den avskaffades. infördes en produktionsgräns för hur länge vindkraftproduktionen i ett kraftverk kan berättiga till skatteavdrag. Avtrappningen föreslås fortsätta i enlighet med det förslag som presenterades i budgetpropositionen . Avdraget sänks per kWh för landbaserad vindkraft samt per kWh för havsbaserad vindkraft. Ändringarna föreslås träda i kraft . Den föreslagna avtrappningen har godkänts vid kommissionens statsstödsgranskning (se kommissionens beslut i ärende NN 66/2003). Avtrappningen upphör vid utgången av 2009. För havsbaserad vindkraft avses avdraget bli per kWh . Regeringen har för avsikt att hos kommissionen begära ett statsstödsgodkännande för att behålla denna nivå till utgången av 2026. I motion Fi258 yrkande 47 av m.fl. (m) yrkar motionärerna att miljöbonusen till vindkraftverk slopas. Enligt utskottets mening finns det inte någon anledning att avvika från den redan påbörjade avtrappningen av vindkraftens miljöbonus som godkänts av kommissionen. De överväganden som ligger bakom utfasningen av detta stöd är alltjämt hållbara. Utskottet tillstyrker propositionen i denna del och avstyrker motion Fi258 yrkande 47. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att trängselskatteförsöket i skall stoppas. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). antog regeringens förslag till lagen (2004:629) om trängselskatt (prop. 2003/04:145, bet. 2003/04:SkU35, rskr. 2003/04:265). För att påverka trafikmängden och skapa större framkomlighet under högtrafikerade delar av dygnet skall det bli möjligt att ta ut en trängselskatt. Lagen om trängselskatt är utformad så att den kan tillämpas i olika tätorter men kommer inledningsvis endast att på försök tillämpas vid passage av vissa angivna betalstationer i . Försöket med trängselskatt kommer att genomföras i med start och avslutning . Starttidpunkten har kraftigt försenats på grund av den rättsliga prövning som upphandlingen av det tekniska systemet för försöket har varit föremål för. Skatteuttaget kommer att differentieras beroende på veckodag och tid som miljöbilar och vissa trafikantgrupper undantas. I samband med försöket sker också en satsning på utökad kollektivtrafik. Kollektivtrafiksatsningen startade och pågår fram t.o.m. . Den del av intäkterna som överstiger avskrivningskostnader för försöket skall återföras till i form av satsningar på kollektivtrafiken. I ett stort antal motioner framställs yrkanden som syftar till att stoppa trängselskatteförsöket i och upphäva lagen om trängselskatt. Sådana yrkanden finns i motionerna T497 yrkande 22 av m.fl. (m), Fi258 yrkande 11 av m.fl. (m), Fi225 yrkandena 1 3 av (), Sk276 av (), N302 yrkande 9 av de m.fl. (m), Fi281 yrkande 6 av m.fl. (fp), Fi236 av m.fl. (fp), T498 yrkande 2 av och (), Fi306 yrkande 5 av m.fl. (kd), Fi321 yrkande 11 av Per m.fl. (kd), N438 yrkande 12 av m.fl. (kd) och Fi293 yrkande 16 av m.fl. (c). Enligt utskottets mening behövs trängselskatten av miljöskäl och transportpolitiska skäl. När det gäller yrkandena om att upphäva trängselskatten vill utskottet erinra om att skatteproblematiken och de därtill anknutna frågorna om formerna för att besluta om skatten ingående prövats i samband med skattens införande. Det visade sig därvid att , och förklarade sig godta miljöavgifter i trafiken bara inte utformade som en skatt till staten, trots att all rättslig expertis ansåg att sådana miljöavgifter som partierna förespråkade hade tydlig skattekaraktär enligt gällande grundlagar. Moderata samlingspartiet ställde sig däremot helt avvisande till alla former av sådana miljöavgifter. Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionerna. 39 Miljöinriktad fordonsskatteomläggning för tunga fordon Utskottets delförslag i korthet Utskottet har ingen invändning mot regeringens planer på en miljöinriktad fordonsskatteomläggning för tunga fordon . Regeringen bedömer att åkerinäringens konkurrenssituation bör förbättras och miljöstyrningen i fordonsbeskattningen öka genom att tunga motorfordon som uppfyller de obligatoriska avgaskrav för nya fordon som träder i kraft eller kommande, högre krav får sänkt fordonsskatt. Utskottet har ingen invändning mot regeringens bedömning att en miljöinriktad fordonsskatteomläggning för tunga fordon bör genomföras . 40 Miljöinriktad fordonsskatteomläggning för lätta fordon m.m. Utskottets delförslag i korthet Utskottet har ingen invändning mot att fordonsskatten för lätta fordon läggs om till att vara koldioxidbaserad . Regeringen bedömer att fordonsskatten för lätta fordon bör läggs om till att vara koldioxidbaserad. Detta kan ske i samband med att en ny förenklad och moderniserad lagstiftning för fordonsbeskattningen införs. En sådan skatteomläggning bör kunna ske . Regeringen avser att återkomma till med förslag till ett nytt system för uttag av fordonsskatt med ikraftträdande . Utskottet har ingen invändning mot regeringens bedömning att fordonsskatten för lätta fordon bör läggs om till att vara koldioxidbaserad . 41 Skattelättnader för dieselbilar med låga partikelutsläpp Utskottets delförslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att en skattelättnad bör införas för vissa dieseldrivna personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar med låga partikelutsläpp. Regeringen bedömer att en skattelättnad bör införas för vissa dieseldrivna personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar med låga partikelutsläpp. I avvaktan på att strängare avgaskrav antas på EU-nivå som garanterar att de lätta dieselfordonen förses med partikelfilter (eller annan anordning med motsvarande funktion) anser regeringen att det är angeläget att stimulera introduktionen av lätta dieselfordon med särskilt låga partikelutsläpp. En skattelättnad som gynnar försäljningen av sådana fordon bör därför införas. Lättnaden bör utformas i huvudsak på det sätt som föreslagit och som står i överensstämmelse med kommissionens rekommendation om en frivillig kravnivå. Detta innebär att en särskild miljöklass (Miljöklass 2005 PM) skapas för lätta dieselfordon vars partikelutsläpp är högst /km och att en skattelättnad kopplas till denna miljöklass. Skattelättnaden bör totalt uppgå till per fordon och kunna räknas av mot påförd fordonsskatt om åtminstone . har föreslagit att endast fordon som tas i bruk eller senare skall komma i fråga för den nya miljöklassen. Regeringen avser dock att låta även äldre fordon som uppfyller kraven för den nya miljöklassen komma i fråga för den aktuella skattelättnaden. Ett sådant system kräver dock ytterligare beredning. Arbetet bedrivs med inriktning att ett lagförslag skall kunna lämnas för att träda i kraft .