yttr · GT05UbU2y · 2006-01-01 00:00:00 — yttrande 2005/06:UbU2y Utvecklingen inom den kommunala sektorn har beslutat att bereda utbildningsutskottet tillfälle att avge yttrande över regeringens skrivelse 2005/06:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn med motioner i de delar som berör utbildningsutskottets beredningsområde. behandlar i det följande, mot bakgrund av relevanta delar i regeringens skrivelse, motion 2005/06:Fi15 (kd) yrkandena 5 och 12 16. Andelen inskrivna barn i förskolan har successivt ökat och är nu av etttill femåringarna. Antalet inskrivna barn i förskolan har ökat med 13 000 till 379 000 innan. En stor del av ökningen kan förklaras av att antalet barn i åldersgruppen har ökat. Skillnaderna mellan kommunerna minskar och i åtta av tio kommuner är av barnen i åldersgruppen inskrivna. Andelen inskrivna etttill femåringar i familjedaghem har minskat till . Antalet barn inom skolbarnsomsorgen minskade med 16 000 till 326 000 barn mellan och . Minskningen är en följd av att antalet sextill tolvåringar minskar. Barngruppernas storlek har stabiliserats på en hög nivå jämfört med 1990- talets början. Det genomsnittliga antalet barn per avdelning har minskat med 0,2 barn per avdelning till 17,0. Den totala kostnaden för förskolan uppgick till . Personalkostnadens andel av den totala kostnaden i den kommunala förskolan har ökat från år . Avgiftsfinansieringen var i genomsnitt . Den totala kostnaden 2004 var . fick kommunerna i statsbidrag som ersättning för de minskade avgiftsintäkter maxtaxan innebar samt till kvalitetssäkrande åtgärder. Ett inskrivet barn i förskolan kostade i genomsnitt , en ökning med jämfört med året innan. Motsvarande siffra för barn i familjedaghem är vilket är en ökning med jämfört med året innan. Ett inskrivet barn 2004 kostade i genomsnitt vilket är en ökning med jämfört med . föreslår i motion 2005/06:Fi15 yrkande 5 en höjning av maxtaxan och satsning på barnomsorg. I motionen hävdas att antalet barn per förskolegrupp ökade efter införandet av maxtaxan, eftersom denna var underfinansierad. Maxtaxans avgiftstak bör därför, enligt motionen, höjas till av familjeinkomsten för det första barnet, för det andra och för det tredje barnet. anför vidare i yrkande 12 att valfriheten, liksom föräldrars inflytande över barnomsorgen, bör öka. Det bör enligt motionärerna finnas en mångfald av barnomsorgsformer, liksom ett kommunalt vårdnadsbidrag till de föräldrar som väljer att stanna hemma med sina barn även efter det att ersättningen från föräldraförsäkringen upphört. Utskottet anser att finansutskottet bör avstyrka motionsyrkandena. Utskottet har behandlat liknande yrkanden (yttr. 2005/06:UbU1y) i samband med behandlingen av föregående års skrivelse från regeringen rörande utvecklingen inom den kommunala sektorn. Utskottet erinrar ånyo om att maxtaxan i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg har som främsta syften att öka tillgängligheten för flera grupper, förbättra barnfamiljernas ekonomi, minska marginaleffekterna för barnfamiljerna samt underlätta arbetskraftsdeltagandet. Viktiga syften har också varit att begränsa avgifternas koppling till barnens närvarotid samt att minska avgiftsskillnaderna mellan kommunerna. Samtliga kommuner är anslutna till systemet med maxtaxa i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Skillnaderna mellan kommunernas avgifter har utjämnats och barnfamiljer har fått lägre avgifter, vilket bidragit till ett ökat konsumtionsutrymme för denna grupp. Ett flertal kommuner har ingen koppling mellan avgift och barnets närvarotid. Reformens genomslag har således varit stort. Angående valfrihet samt föräldrars inflytande över barnomsorgen hänvisar utskottet, liksom i föregående yttrande, till sitt betänkande rörande propositionen Kvalitet i förskolan (prop. 2004/05:11, bet. 2004/05:UbU3) som behandlades av under förra . Regeringen gör i den propositionen bedömningen att kommunerna bör sträva efter att tillgodose vårdnadshavarens önskemål om denne önskar familjedaghem i stället för förskola. Regeringen anser att familjedaghem bör regleras som pedagogisk verksamhet, men kommer inte, i förslaget till ny skollag, att föreslå att verksamheten skall utgöra en egen skolform. Utskottet vill även nu framhålla att valfriheten inom förskolan är väl tillgodosedd, samt att den svenska förskolan erbjuder barn en god pedagogisk stimulerande miljö för utveckling och lärande. Antalet elever i nådde /02 sin kulmen och elevantalet beräknas nu stegvis sjunka . /06 är antalet elever i 995 000, vilket är en minskning med 29 000 elever sedan föregående läsår. Andelen elever i fristående grundskolor är , vilket är en ökning /04. Andelen elever i fristående skolor har ökat . Förekomsten av fristående skolor är särskilt stor i landets tre storstäder med kranskommuner. Kostnaden för uppgick till . Kostnaden per elev i var . Under större delen av 1990- talet minskade kostnaden per elev men har ökat och är nu högre än . Det är främst kostnaden för undervisning som har ökat mellan och . Ökningen är och beror på såväl höjda lärarlöner som ökad lärartäthet. Variationen mellan kommuner i kostnad per elev är stor. I av kommunerna varierar kostnaden per elev . En elev i fristående grundskola kostade i genomsnitt , dvs. i stort sett detsamma som i kommunala skolor (). I dessa kostnader ingår inte skolskjuts. Den genomsnittliga kommunala ersättningen till fristående grundskolor ökade från till mellan och . I gymnasieskolan har elevantalet ökat med /06 jämfört med året innan. Antalet elever som går i gymnasieskolan är 359 415. Det finns totalt 795 gymnasieskolor i landets kommuner, varav 499 skolor har huvudman. Andelen elever som går i en gymnasieskola belägen i en annan kommun än hemkommunen är . Den totala kostnaden för gymnasieskolan var . Jämfört med föregående år har kostnaden för gymnasieskolan ökat i fasta priser. Av den totala kostnaden för gymnasieskolan stod den kommunala gymnasieskolan för medan landstingens gymnasieutbildningar uppgick till . Fristående gymnasieskolor, riksinternatskolor och internationella skolor utgjorde av den totala kostnaden. Den genomsnittliga kostnaden per elev för samtliga huvudmän var , vilket innebär att kostnaden ökat jämfört med föregående år. Skillnaden i kostnad per elev mellan olika huvudmän är påtaglig, vilket till stor del beror på att huvudmännen anordnar olika gymnasieprogram vars kostnader skiljer sig väsentligt åt. En elev i gymnasieskola kostade (inkl. skolskjuts) ca , vilket är en ökning jämfört med året innan. föreslår i motion 2005/06:Fi15 yrkande 13 att mångfalden ökas i skolutbildningen så att den bättre motsvarar elevernas behov och önskemål. I motionen anförs att utvecklingen av mångfald inom skolväsendet har förhindrats och att detta orsakar de brister som motionärerna anser finns i skolan, framför allt i ordningen i klassrummet men också i den sjunkande trenden när det gäller elevers resultat i skolan. I samma motion framhåller att en gymnasieexamen bör införas (yrkande 14) samt att de fristående skolornas ställning bör stärkas (yrkande 15). Angående fristående skolor framhåller motionärerna att dessa inte enbart är ett komplement till kommunala skolor. Mycket av organisatorisk och pedagogisk förnyelse kommer just från fristående skolor, menar motionärerna. Utskottet anser att finansutskottet bör avstyrka motionsyrkandena. Motsvarande yrkanden har behandlats av utskottet under innevarande 2005/06:UbU1y). Även nu konstaterar utskottet att elever är olika och har olika behov. Det är utskottets uppfattning att skolan därför måste möta eleverna på olika sätt och anpassa undervisningen efter varje elevs förutsättningar och behov. Gymnasieexamen har införts i skollagen (prop. 2003/04:140, bet. 2003/04:UbU13, rskr. 2004/05:4). Den som har godkänt betyg på kurser motsvarande av totalantalet gymnasiepoäng och som har gjort sitt gymnasiearbete skall få en gymnasieexamen. Lagförslaget träder i kraft för att tillämpas på utbildning som påbörjas efter . I sammanhanget vill utskottet även erinra om beredningen av en ny skollag som bl.a. inbegriper förslag om att regleringen av all offentligt finansierad skolverksamhet inom skolväsendet för barn och ungdomar i princip skall vara gemensam, oavsett huvudmannaskap. En omfattande förnyelse av den kommunala vuxenutbildningen ägde rum då den särskilda satsningen, det s.k. pågick. För att befästa denna förnyelse och för att upprätthålla tillgången till vuxnas lärande beslutade att ett riktat statsbidrag till kommunerna för vuxenutbildning skulle utgå för åren 2002 2005. I budgeten för beslutades det om en förlängning av det riktade statsbidraget för att säkerställa en likvärdig tillgång till vuxenutbildning i alla kommuner. nyttjades av anslaget för det riktade bidraget enligt uppföljningar, vilket motsvarade 45 962 årsstudieplatser. infördes ett rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Detta bidrag kompletterar studiemedelssystemet och riktar sig till speciella grupper i samhället. Bidraget harmonierar i stora delar med bestämmelserna för studiemedel men administreras av kommunerna. Bidraget är avsett att användas som ett verktyg i kommunernas uppsökande verksamhet för att stimulera till studier på grundläggande och gymnasial nivå. utbetalades till 26 000 personer i rekryteringsbidrag. Den totala kostnaden för den kommunala vuxenutbildningen uppgick till ca . anser i motion 2005/06:Fi15 yrkande 16 att det behövs en långsiktighet i vuxenutbildningen. Motionärerna anser att politiken rörande vuxnas utbildning har präglats av ryckighet och temporära stöd. Utskottet anser att finansutskottet bör avstyrka motionsyrkandet. Utskottet anser i motsats till motionärerna att det finns en klar kontinuitet i satsningarna på vuxenutbildning. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Utskottets beredning av ärendet har föranlett följande avvikande meningar. 1.Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg (kd) () anför: föreslår en satsning på kvaliteten i förskolan. Denna finansieras helt genom att låta kommunerna ta ut en högre maxtaxa på barnomsorg. Antalet barn per förskolegrupp ökade efter införandet av maxtaxan. Eftersom regeringens satsning var underfinansierad ledde detta till större barngrupper, vilket riskerar att försämra kvaliteten i verksamheten. Vi föreslår därför att avgiftstaket för maxtaxan höjs till av familjeinkomsten för det första barnet, för det andra och för det tredje barnet. Vi anser vidare att valfriheten och föräldrars inflytande över barnomsorgen bör öka. Det bör därför finnas en mångfald av barnomsorgsformer, liksom ett kommunalt vårdnadsbidrag till de föräldrar som väljer att stanna hemma med sina barn även efter det att ersättningen från föräldraförsäkringen upphört. 2.Grundskola och gymnasieskola (kd) () anför: Skolan har präglats av ett kollektivistiskt tänkande där alla elever skall lära sig ungefär lika mycket på ungefär . I stället för att stödja en positiv skolutveckling har Socialdemokraterna genom att ständigt ge kommunerna och skolorna för små resurser, genom att detaljreglera och statligt styra varje enskild skolas utveckling, genom att sätta gruppen före individen, genom att undergräva familjens betydelse och genom att förhindra utvecklingen av mångfald inom skolväsendet orsakat de brister vi ser på många håll . Det gäller framför allt ordningen i klassrummen, men även den sjunkande trenden när det gäller elevernas resultat. har drivit flera av de förslag som fanns med i gymnasiepropositionen, bl.a. att uppgradera yrkesutbildningarna och utveckla en genuin lärlingsutbildning, införa en gymnasieexamen samt göra historia till kärnämne. Det är bra att regeringen och dess stödpartier efter många års motstånd ställt sig bakom dessa tankar. Tyvärr bestod gymnasiepropositionen av ett lappande och lagande i stället för de reformer som krävs för att höja kunskapsnivån och hindra utslagning av elever. Skillnaden mellan regeringens och syn på fristående skolor är mycket stor. Regeringen har i debatten bl.a. uttryckt farhågor om att fristående skolor ökar segregationen. delar inte dessa farhågor. För det första är inte fristående skolor enbart ett komplement till kommunala skolor, utan både fristående och kommunala skolor är var för sig viktiga delar av skolväsendet. Fristående skolor är inte ett skolväsendets B-lag, snarare kommer mycket av organisatorisk och pedagogisk förnyelse just från fristående skolor. 3.Kommunal vuxenutbildning (kd) () anför: Ett av de stora problemen för vuxenutbildning är att regeringen låter den ena tillfälliga stödformen för vuxenstuderande följa på den andra. är benämningen rekryteringsbidrag. har varit kritiska till avsaknaden av långsiktig strategi. finns det många vuxenstudieformer som måste få möjlighet att utvecklas. Behovet av vuxenstudier är stort, inte minst bland äldre kvinnor som lät utbildningen stå tillbaka för ett tidigt barnafödande.