yttr · GT05SfU1y · 2006-01-01 00:00:00 — Både kvinnors och mäns behov av rehabiliteringsåtgärder skall tillgodoses. har i rapporten ojämnt konstaterat att handläggningen av flera sjukförsäkringsförmåner skiljer sig åt mellan kvinnor och män. Regeringen har därför gett i uppdrag att återkomma till regeringen med en plan för arbetet med att integrera könsperspektivet i tillämpningen av socialförsäkringen. Regeringen kommer att fortsätta den särskilda ohälsosatsning som skett och aviserar därför medel till för detta ändamål även med 450 respektive . Regeringen avser även att tilldela extra medel med som skall användas för att ytterligare stärka myndighetens arbete med att förebygga och minska förekomsten av olika former av oegentligheter och felaktigheter inom de olika förmånsslagen. Därigenom kan anställa 300 årsarbetare extra för att stärka sina insatser inom området. I motion Fi240 yrkandena 6 och 9 föreslås i förhållande till regeringens förslag en minskning av utgiftsramen med för och med 13 700 respektive . Motionärerna framhåller att den höga frånvaron från arbetet i , i kombination med den demografiska utvecklingen framöver, kommer att sätta alla befintliga socialförsäkringssystem under betydande press. Att öka sysselsättningen för att möta detta utgör den kanske största utmaningen för svensk ekonomi. Därför satsar på att göra det mer lönsamt att arbeta jämfört med att uppbära bidrag. Motionärerna motsätter sig regeringens förslag att höja taket i sjukförsäkringen till 10 basbelopp. Det förbättrar det finansiella sparandet med 2006. Vidare föreslår motionärerna att den sjukpenninggrundande årsinkomsten (SGI) skall utgöras av de senaste 12 månadernas inkomst. För den som har gått upp eller ned i arbetstid beräknas SGI i stället efter aktuell inkomst multiplicerad med 0,95. Den sammantagna effekten på offentlig sektor, exklusive ålderspensionssystemet, beräknas uppgå till 2006. Arbetsgivare bör ges en lagreglerad rätt att kräva sjukintyg av sina anställda från första sjukdagen. Vidare anser motionärerna att beslut om aktivitets- och sjukersättning skall fattas av tjänstemän på med hjälp av underlag från försäkringsläkare. och skall ges ett ökat ansvar för bedrägeriundersökningar. Motionärerna framhåller även att kommer att föreslå ytterligare åtgärder för att förbättra förutsättningarna att minska kostnaderna för sjuk- Det gäller dels att förbättra möjligheterna till vård och rehabilitering, dels att motverka överutnyttjande av försäkringen. Sammantaget skall förslagen minska kostnaderna för sjukskrivningarna med 2006. Vidare föreslår motionärerna att av antagandeinkomsten (den inkomst som förtidspensionen beräknas på) skall vara pensionsgrundande. Detta innebär att pensionsförmånen blir densamma som i sjukförsäkringen. Förslaget medför en besparing för offentlig sektor, exklusive ålderspensionssystemet, på 2006. Beträffande arbetsgivarnas medfinansiering efter andra sjukveckan av kostnaden för hel sjukpenning för anställda, anser motionärerna att denna skall slopas fr.o.m. årsskiftet. Det innebär att arbetsgivarna avlastas kostnader på 2006. Förslaget finansieras genom en motsvarande höjning av arbetsgivaravgifterna. Motionärerna föreslår även att statens kostnader för trafikskadades sjukpenning och sjukersättning överförs till trafikförsäkringen. En sådan reform bedöms ge stora samhällsekonomiska vinster i form av ökad trafiksäkerhet, förbättrad rehabilitering och minskade skadekostnader. Erfarenheter från bl.a. visar att både skadefrekvensen och de totala kostnaderna kan minskas betydligt. Sammantaget förbättras statens finansiella sparande med 2006. Mot bakgrund av att sänkta ersättningar dämpar sjukskrivningarna föreslår motionärerna att det under det andra budgetåret efter ett regeringsskifte införs en andra karensdag och att ersättningen i sjukförsäkringen sänks från av SGI för den som varit sjukskriven . Motionärerna anser att en försäkringsläkare alltid skall granska sjukintyget och göra en bedömning av arbetsförmågan i samband med att tar över ansvaret från arbetsgivaren. Vidare förordar motionärerna att en mer ingående granskning av arbetsförmågan görs efter 6 månaders sjukfrånvaro. Regeringens tidsbegränsade satsning på 300 akademiker som skall undersöka eventuella socialförsäkringsbedrägerier anser motionärerna dels skall byggas ut till att gälla också 2008, dels kombineras med att och får ett ökat undersökningsansvar. Motionärerna föreslår även att och får utökade möjligheter att samköra sina register och att detta görs rutinmässigt innan pengarna betalas ut. Motionärerna framhåller att sänkta ersättningar har en tydlig effekt på utnyttjandet av förtidspensionen. Därför föreslås att förtidspensionen sänks från av antagandeinkomsten . Möjligheten att ha ett uppdrag eller näringsverksamhet som tar en åttondel av en vanlig arbetstid och ändå ha kvar sin förtidspension bör tas bort. Regeln har kommit till för att man inte skall behöva avsäga sig ett mindre uppdrag vid sidan av arbetet om man blir förtidspensionär. Kontrollproblemen är emellertid betydande. Motionärerna föreslår därtill att den skäliga levnadsnivån i det särskilda bostadstillägget för förtidspensionärer höjs med . En pensionär som är berättigad till särskilt bostadstillägg får därmed behålla mer efter det att hyran är betald. I motion Fi241 yrkandena 9, 10 och 12 föreslås i förhållande till regeringens förslag en minskning av utgiftsramen med för och med 12 690 respektive . Motionärerna framhåller att har sjukskrivningar och förtidspensioneringar ökat mycket kraftigt. har läget stabiliserats, men på en mycket hög nivå. egna prognoser ligger långt från målen. Budgetpropositionen visar att regeringen inte tror sig om att kunna få ned de extrema ohälsotalen till en acceptabel nivå. Motionärerna motsätter sig regeringens förslag att höja taket i sjukförsäkringen till 10 basbelopp. Det förbättrar det finansiella sparandet med 2006. Vidare föreslår motionärerna att SGI skall utgöras av de senaste 12 månadernas inkomst. För den som har gått upp eller ned i arbetstid beräknas SGI i stället efter aktuell inkomst multiplicerad med 0,95. Den sammantagna effekten på offentlig sektor, exklusive ålderspensionssystemet, beräknas uppgå till 2006. Arbetsgivare bör ges en lagreglerad rätt att kräva sjukintyg av sina anställda från första sjukdagen. Vidare anser motionärerna att beslut om aktivitets- och sjukersättning skall fattas av tjänstemän på med hjälp av underlag från försäkringsläkare. och skall ges ett ökat ansvar för bedrägeriundersökningar. Motionärerna framhåller även att kommer att föreslå ytterligare åtgärder för att förbättra förutsättningarna att minska kostnaderna för sjukfrånvaron. Det gäller dels att förbättra möjligheterna till vård och rehabilitering, dels att motverka överutnyttjande av försäkringen. Sammantaget skall förslagen minska kostnaderna för sjukskrivningarna med 2006. Vidare föreslår motionärerna att av antagandeinkomsten i aktivitets- och sjukersättningen skall vara pensionsgrundande. Detta innebär att pensionsförmånen blir densamma som i sjukförsäkringen. Förslaget medför en besparing för offentlig sektor, exklusive ålderspensionssystemet, på 2006. Beträffande arbetsgivarnas medfinansiering efter andra sjukveckan av kostnaden för hel sjukpenning för anställda anser motionärerna att denna skall slopas fr.o.m. årsskiftet. Det innebär att arbetsgivarna avlastas kostnader på 2006. Förslaget finansieras genom en motsvarande höjning av arbetsgivaravgifterna. Motionärerna föreslår även att statens kostnader för trafikskadades sjukpenning och sjukersättning överförs till trafikförsäkringen. En sådan reform bedöms ge stora samhällsekonomiska vinster i form av ökad trafiksäkerhet, förbättrad rehabilitering och minskade skadekostnader. Erfarenheter från bl.a. visar att både skadefrekvensen och de totala kostnaderna kan minskas betydligt. Sammantaget förbättras statens finansiella sparande med 2006. Motionärerna framhåller att hörnstenar i politik är bl.a. finansiell samordning, konkreta åtgärder mot fusk och överutnyttjande samt snabbare rehabilitering. Motionärerna anser att behöver ökade resurser. I budgetförslaget läggs därför på rehabilitering och insatser med finansiell samordning, Finsam. Vad avser Finsam anför motionärerna att Finsam innebär långtgående befogenheter för och sjukvårdshuvudmännen att samarbeta ekonomiskt. Pengar som är bundna till att försörja dem som väntar på behandling och rehabilitering skall i stället frigöras för insatser inom sjukvården. Finsam har prövats och utvärderats , med mycket goda resultat. Besparingen för sjukpenning och förtidspensioner beräknas bli 3,5 respektive . Motionärerna vill även bredda Finsam så att sjukvårdshuvudmännen skall kunna använda sjukförsäkringspengar till att utveckla rutiner för intygsskrivande, bedömning av arbetsförmåga m.m.. Motionärerna framhåller att detta, kombinerat med tydliga nationella riktlinjer för sjukskrivning, är ett mycket viktigt bidrag till att sätta stopp för överutnyttjandet innan det ens har börjat. Besparingarna på sjukpenning och förtidspension uppskattas till 2,0 respektive för . Motionärerna anser att efter påbörjad sjukskrivning skall arbetsförmågan kontrolleras av en läkare knuten till . Denne läkare skall också utreda vilka rehabiliteringsinsatser som kan behövas för att återgång till arbete skall kunna ske. Beslutad medicinsk rehabilitering skall påbörjas inom en månad. Om den sjukskrivne vägrar delta i rehabilitering skall sjukpenningen dras in. Därtill anser motionärerna att varje patient skall vara listad hos en husläkare som har överblick över sjukskrivning, läkemedelsutskrivning etc. Med hjälp av bättre IT-stöd skall den läkare som skall skriva intyg ha överblick över om patienten har försökt få ett intyg hos någon annan. I motion Fi242 yrkandena 5 och 7 föreslås i förhållande till regeringens förslag en minskning av utgiftsramen med för och med 12 416 respektive . Motionärerna pekar på att efter tio socialdemokratiska regeringsår är nästan var sjätte svensk i arbetsför ålder sjukskriven eller förtidspensionerad. Hälsan i arbetslivet måste öka, och människor måste uppleva det stimulerande att komma tillbaka till arbetslivet. Motionärerna motsätter sig regeringens förslag att höja taket i sjukförsäkringen till 10 basbelopp. Vidare föreslår motionärerna att SGI skall utgöras av de senaste 12 månadernas inkomst. För den som har gått upp eller ned i arbetstid beräknas SGI i stället efter aktuell inkomst multiplicerad med 0,95. Arbetsgivare bör ges en lagreglerad rätt att kräva sjukintyg av sina anställda från första sjukdagen. Vidare anser motionärerna att beslut om aktivitets- och sjukersättning skall fattas av tjänstemän på med hjälp av underlag från försäkringsläkare. och skall ges ett ökat ansvar för bedrägeriundersökningar. Motionärerna framhåller även att kommer att föreslå ytterligare åtgärder för att förbättra förutsättningarna att minska kostnaderna för sjukfrånvaron. Sammantaget beräknas förslagen minska kostnaderna för sjukskrivningarna med 2006, 2007 och 2008. Vidare föreslår motionärerna att av antagandeinkomsten i aktivitets- och sjukersättningen skall vara pensionsgrundande. Detta innebär att pensionsförmånen blir densamma som i sjukförsäkringen. Förslaget medför en besparing för offentlig sektor, exklusive ålderspensionssystemet, på 2006. Beträffande arbetsgivarnas medfinansiering efter andra sjukveckan av sjukpenningkostnaden för anställda anser motionärerna att denna skall slopas fr.o.m. årsskiftet. Det innebär att arbetsgivarna avlastas kostnader på 2006. Förslaget finansieras genom en motsvarande höjning av arbetsgivaravgifterna. Motionärerna föreslår även att statens kostnader för trafikskadades sjukpenning och sjukersättning överförs till trafikförsäkringen. En sådan reform bedöms ge stora samhällsekonomiska vinster i form av ökad trafiksäkerhet, förbättrad rehabilitering och minskade skadekostnader. Erfarenheterna från bl.a. visar att både skadefrekvensen och de totala kostnaderna kan minskas betydligt. Sammantaget förbättras statens finansiella sparande med 2006. Motionärerna anser att rehabiliteringen har varit eftersatt och föreslår därför att den rehabiliteringsförsäkring som föreslås i kommittébetänkande SOU 2000:78 i alla väsentliga huvuddrag bör genomföras från med en utbyggnad . reformen genomförs balanseras åren därefter med en nettovinst i form av lägre utbetalningar av sjukpenning och förtidspension. Arbetsgivarnas skyldighet att göra rehabiliteringsutredningar upphör. Det fasta ersättningssystemet i sjukförsäkringen bör ersättas med en individanpassad ersättningsnivå på av hel sjukpenning. Motionärerna vill även tydliggöra läkarnas ansvar och ge försäkringsläkarna en fördjupad vidareutbildning. För att förstärka kontrollen och bekämpa fusket inom olika bidragssystem föreslår motionärerna ökade satsningar på kontrollåtgärder hos , utökade möjligheter till samkörning av register, fler påföljder vid fusk, omprövning av tidigare beviljade aktivitets- och sjukersättningar, starkare incitament för och ökade krav på intygsskrivande läkare, utformning av ett formaliserat friskintyg samt informationsinsatser om sjukförsäkringssystemet. I syfte att finansiera ökade satsningar på vård och omsorg föreslås med ett högriskskydd . För att få en besparing i statens budget regleras arbetsgivarnas minskade kostnader med en marginell höjning av arbetsgivaravgifterna. Eftersom satsar på ohälso- och rehabiliteringsarbetet och avvisas en del av den engångssatsning som regeringen gör på administrationen under . Motionärerna välkomnar dock de medel som särskilt anslås för arbete med fusk och kontrollåtgärder. Motionärerna vill avskaffa dagens system med förhandlingar och avtal för kommunplacering av flyktingar och föreslår i stället att en utvecklingspeng införs som följer individen och att denna skall administreras av . För denna administration utökas anslag med och respektive 2008. Motionärerna vill införa en graviditetspeng i slutet av graviditeten. Därmed upphör behovet av sjukpenning för det stora antalet gravida som är hänvisade till det. Anslaget minskas med för vardera , 2007 och 2008. Motionärerna avvisar till viss del regeringens opreciserade bidrag till hälso- och sjukvården för arbetet med sjukskrivningar . Dock får 500 miljoner kvarstå respektive 2008 som ett reformutrymme. I motion Fi243 yrkande 3 föreslås i förhållande till regeringens förslag en minskning av utgiftsramen med för och med 8 200 respektive . Motionärerna framhåller att en av de viktigaste politiska uppgifterna är att reformera sjukförsäkringssystemen så att de ger människor stöd att komma tillbaka i arbete så fort som möjligt. För att nå framgång i arbetet med sjukskrivningarna är det av största vikt att arbetslinjen tydligt görs till sjukförsäkringens mål. Sjukförsäkringen måste reformeras så att det blir förmånligt att gå tillbaka till att arbeta. Det är också viktigt att socialförsäkringarna förändras så att det stimulerar till nyföretagande och företagande. Motionärerna motsätter sig regeringens förslag att höja taket i sjukförsäkringen till 10 basbelopp. Det förbättrar det finansiella sparandet med 2006. Vidare föreslår motionärerna att SGI skall utgöras av de senaste 12 månadernas inkomst. För den som har gått upp eller ned i arbetstid beräknas SGI i stället efter aktuell inkomst multiplicerad med 0,95. Den sammantagna effekten på offentlig sektor, exklusive ålderspensionssystemet, beräknas uppgå till 2006. Arbetsgivare bör ges en lagreglerad rätt att kräva sjukintyg av sina anställda från första sjukdagen. Vidare anser motionärerna att beslut om aktivitets- och sjukersättning skall fattas av tjänstemän på med hjälp av underlag från försäkringsläkare. och skall ges ett ökat ansvar för bedrägeriundersökningar. Motionärerna framhåller även att kommer att föreslå ytterligare åtgärder för att förbättra förutsättningarna att minska kostnaderna för sjukfrånvaron. Det gäller dels att förbättra möjligheterna till vård och rehabilitering, dels att motverka överutnyttjande av försäkringen. Sammantaget skall förslagen minska kostnaderna för sjukskrivningarna med 2006. Vidare föreslår motionärerna att av antagandeinkomsten i aktivitets- och sjukersättningen skall vara pensionsgrundande. Detta innebär att pensionsförmånen blir densamma som i sjukförsäkringen. Förslaget medför en besparing för offentlig sektor, exklusive ålderspensionssystemet, på 2006. Beträffande arbetsgivarnas medfinansiering efter andra sjukveckan av sjukpenningkostnaden för anställda anser motionärerna att denna skall slopas fr.o.m. årsskiftet. Det innebär att arbetsgivarna avlastas kostnader på 2006. Förslaget finansieras genom en motsvarande höjning av arbetsgivaravgifterna. Motionärerna föreslår även att statens kostnader för trafikskadades sjukpenning och sjukersättning överförs till trafikförsäkringen. En sådan reform bedöms ge stora samhällsekonomiska vinster i form av ökad trafiksäkerhet, förbättrad rehabilitering och minskade skadekostnader. Erfarenheter från bl.a. visar att både skadefrekvensen och de totala kostnaderna kan minskas betydligt. Sammantaget förbättras statens finansiella sparande med 2006. Vidare förespråkar motionärerna en andra karensdag och besparingar i socialförsäkringens administration. Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgiftsram för , dels förslag till preliminär fördelning av utgifterna respektive beräkning av utgifterna . Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . Sjukfrånvaron och kostnaderna härför har ökat dramatiskt . Det har varit särskilt de långa sjukfallen () som har ökat. Antalet långa sjukfall nådde sin högsta nivå 2003 då 127 000 personer hade sjukpenning som löpt . Antalet personer med aktivitets- och sjukersättning (tidigare förtidspension/sjukbidrag) har ökat påtagligt och ökar fortfarande. En avstämning av regeringens mål för minskad ohälsa har gjorts i budgetpropositionen. Härvid noteras att sjukfrånvaron från arbetslivet har minskat , 2004 och . Antalet ersatta sjukpenningdagar har minskat jämfört med , vilket betyder att nästan hälften av den målsatta nedgången återstår. Regeringen gör bedömningen att denna minskning kommer att fortgå under åtminstone och att måluppfyllelsen därför ligger inom räckhåll. För detta talar att inflödet av nya sjukfall, som började sjunka , nu gått ned till en även i ett historiskt perspektiv mycket låg nivå. Detta kommer i sin tur att medföra att antalet långtidssjukskrivna som genererat en stor övergång till sjuk- och aktivitetsersättning också kommer att minska. Detta beräknas ske oavsett om inflödet av nya sjukfall skulle ta fart igen t.ex. till följd av en förbättrad situation på arbetsmarknaden. Även antalet långtidssjuka minskar nu kraftigt, vilket enligt regeringens beräkningar kommer att medföra färre framtida övergångar till sjuk- och aktivitetsersättning än de senaste två årens höga nivåer på nybeviljandet. Det sammanlagda antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning kommer dock att fortsätta öka något under på grund av ett förhållandevis lågt utflöde. Därefter kommer med stor sannolikhet även denna grupp att reduceras i antal. Övergångarna till sjuk- och aktivitetsersättning kommer sammanlagt enligt regeringens bedömning att ligga under den referensnivå som angavs i målbeskrivningen (64 000 , motsvarande nivån 2002). Enligt statistikuppgifter utbetalades ersättning i form av sjukpenning till 227 400 personer, vilket var knappt 36 300 färre än . hade 94 000 personer varit sjukskrivna eller mera. Det var 24 000 färre än . Antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning ökar. uppgick antalet till 552 600 personer, vilket var 24 500 fler än . t.o.m. uppgick antalet nytillkomna personer med sjuk- och aktivitetsersättning till 68 600, vilket var 5 800 färre än . Utskottet konstaterar att de senaste årens höga sjukfrånvaro har haft betydande ekonomiska konsekvenser för samhället. Även om utvecklingen nu har vänt i fråga om antalet sjukfall, fortsätter antalet personer som uppbär aktivitets- och sjukersättning att öka. Detta innebär att de samlade kostnaderna ligger kvar på en hög nivå och alltjämt riskerar att tränga undan andra viktiga välfärdssatsningar. Utvecklingen på området är således fortfarande allvarlig. Utskottet har , senast i betänkande 2004/05:SfU1, konstaterat att orsakerna till den kraftigt ökade sjukfrånvaron är komplexa och att någon enkel lösning på problemet inte står att finna. Orsaker som har framhållits är en åldrande arbetskraft, bristande incitament för arbetsgivare att vidta åtgärder för att minska sjukfrånvaron, hårdare krav i arbetslivet, sämre psykosocial arbetsmiljö, brister i arbetsgivarnas och försäkringskassornas rehabiliteringsarbete, långa väntetider inom hälso- och sjukvården, förändrade attityder till sjukskrivning hos läkare, enskilda individer och arbetsgivare, läkarnas roll i sjukskrivningsprocessen, ersättningssystemens utformning och verkningar av sanering av statsfinanserna som ägde rum . Regeringen har i propositionen framhållit att det krävs åtgärder på en rad områden för att klara de uppsatta målen. Utskottet delar denna bedömning. Kvinnors sjukfrånvaro är betydligt högre än mäns. Andelen kvinnor av totala antalet sjuskrivna var . Andelen kvinnor i sjuk- och aktivitetsersättning är . I propositionen anges att det finns ytterst få vetenskapliga studier om orsakerna till kvinnors högre sjukfrånvaro, och ännu färre om möjligheterna att påverka dessa förhållanden. Möjliga orsaker till kvinnors högre sjukfrånvaro kan vara att kunskapen inom den medicinska vetenskapen är mindre när det gäller diagnostisering, behandling, rehabilitering respektive prevention av kvinnors besvär och att kvinnor oftare har arbeten som är ergonomiskt eller psykosocialt krävande. En ytterligare orsak kan finnas i ökade krav i kvinnodominerade arbeten . Antalet kvinnor som har arbete med hög anspänning men liten egen kontroll ökar. har ökningen varit särskild tydlig bland personal anställd inom vård, skola och omsorg. Utskottet noterar att regeringen i propositionen angivit att det finns särskild anledning att uppmärksamma kvinnors sjukskrivning och att det för att nå det nationella målet är viktigt att anledningarna till kvinnors ökade sjukskrivning uppmärksammas och att tillämpningen av sjukförsäkringen sker korrekt och oberoende av om den försäkrade är man eller kvinna. Som angivits ovan har regeringen gett i uppdrag att ta fram en plan för hur könsperspektivet skall integreras i tillämpningen av socialförsäkringen. skall utarbeta metoder och arbetssätt för hur handläggarna skall bemöta den försäkrade och handlägga sjukförsäkringsärenden likformigt och rättssäkert oavsett den försäkrades kön. Inom ramen för uppdraget skall olika metoder och arbetssätt prövas i samarbete med forskare på området. skall en utvärdering av arbetet redovisas. Även om regeringen vidtar åtgärder som uppmärksammar kvinnors sjukskrivning m.m. vill utskottet dock framhålla att det förhållandet att kvinnor är nästan dubbelt så mycket sjukskrivna som män är så anmärkningsvärt och indikerar så allvarliga missförhållanden, att det är nödvändigt att utröna orsakerna till detta och vilka åtgärder som kan vidtas för att påverka förhållandet. I detta sammanhang kan även framhållas att antalet yngre personer med sjuk- och aktivitetsersättning har ökat väsentligt. Antalet i åldrarna som har beviljats sådan ersättning har uppgått till ca 3 500 personer jämfört med ca 2 500 personer . Utskottet uttalade i sitt yttrande 2004/05:SfU1y att en fokusering på orsakerna till detta också var nödvändig. Utskottet ser nu således positivt på att regeringen har givit i uppdrag att följa utvecklingen av ungdomars hälsa i arbetslivet. En betydelsefull åtgärd är möjligheten till den finansiella samordning inom rehabiliteringsområdet mellan lokala och regionala aktörer i form av , landsting, länsarbetsnämnd och en eller flera kommuner som har införts fr.o.m. . hade 14 samordningsförbund bildats i fem län.